
<pat:PatentPublication xmlns:pat="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Patent" xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance" xmlns:com="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Common" com:st96Version="V7_0" com:documentFileName="OPENDATAST96_PT_CZ_DIFF_PV2013-8.xml" com:languageCode="cs" xsi:schemaLocation="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Patent https://isdv.upv.gov.cz/doc/xsd/ST96/PatentPublication_V7_0.xsd">
 <com:IPOfficeCode>CS</com:IPOfficeCode>
 <pat:BibliographicData com:st96Version="V7_0" com:officeCode="CZ">
  <pat:PatentPublicationIdentification>
   <com:IPOfficeCode>CZ</com:IPOfficeCode>
   <pat:PublicationNumber>304772</pat:PublicationNumber>
   <com:PatentDocumentKindCode>B6</com:PatentDocumentKindCode>
   <com:PublicationDate>2014-10-08</com:PublicationDate>
  </pat:PatentPublicationIdentification>
  <pat:ApplicationIdentification>
   <com:IPOfficeCode>CZ</com:IPOfficeCode>
   <com:ApplicationNumber>
    <com:ApplicationNumberText>2013-8</com:ApplicationNumberText>
   </com:ApplicationNumber>
   <com:FilingLanguageCode>cs</com:FilingLanguageCode>
   <pat:ApplicationFilingCategory>National</pat:ApplicationFilingCategory>
   <pat:FilingDate>2013-01-03</pat:FilingDate>
  </pat:ApplicationIdentification>
  <pat:PriorityClaimBag>
   <pat:PriorityClaim com:sequenceNumber="1">
    <com:IPOfficeCode>CZ</com:IPOfficeCode>
    <pat:FilingDate>2013-01-03</pat:FilingDate>
    <pat:ApplicationFilingCategory>National</pat:ApplicationFilingCategory>
   </pat:PriorityClaim>
  </pat:PriorityClaimBag>
  <pat:PatentClassificationBag>
   <pat:IPCRClassificationBag>
    <pat:IPCRClassification com:sequenceNumber="1">
     <pat:ClassificationVersionDate>20060101</pat:ClassificationVersionDate>
     <pat:PatentClassificationLevelCode>A</pat:PatentClassificationLevelCode>
     <com:SymbolPositionCode>F</com:SymbolPositionCode>
     <pat:IPCClassificationValueCode>I</pat:IPCClassificationValueCode>
     <pat:ActionDate>20140623</pat:ActionDate>
     <pat:IPCClassificationStatusCode>B</pat:IPCClassificationStatusCode>
     <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
     <pat:Section>F</pat:Section>
     <pat:Class>25</pat:Class>
     <pat:Subclass>B</pat:Subclass>
     <pat:MainGroup>39</pat:MainGroup>
     <pat:Subgroup>02</pat:Subgroup>
    </pat:IPCRClassification>
   </pat:IPCRClassificationBag>
  </pat:PatentClassificationBag>
  <pat:InventionTitleBag>
   <pat:InventionTitle com:languageCode="cs" pat:inventionTitleCategory="In grant publication">Způsob iniciace odtávání výparníků tepelných čerpadel, odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu</pat:InventionTitle>
   <pat:InventionTitle com:languageCode="en" pat:inventionTitleCategory="In grant publication">Defrosting initiation method of evaporators of heat pumps taking off low-potential heat from air </pat:InventionTitle>
  </pat:InventionTitleBag>
  <pat:ReferenceCitationBag>
   <pat:ReferenceCitation>
    <com:PatentCitation com:id="pcit0001">
     <com:PatentCitationText>(SQUARE D CO), 16.06.2011
</com:PatentCitationText>
    </com:PatentCitation>
   </pat:ReferenceCitation>
   <pat:ReferenceCitation>
    <com:PatentCitation com:id="pcit0002">
     <com:PatentCitationText>(PURDUE RESEARCH FOUNDATION), 19.07.2007</com:PatentCitationText>
    </com:PatentCitation>
   </pat:ReferenceCitation>
   <pat:ReferenceCitation>
    <com:PatentCitation com:id="pcit0003">
     <com:PatentCitationText>(KLAZAR LUDEK), 09.06.2010</com:PatentCitationText>
    </com:PatentCitation>
   </pat:ReferenceCitation>
  </pat:ReferenceCitationBag>
  <pat:ClaimTotalQuantity>3</pat:ClaimTotalQuantity>
  <pat:PartyBag>
   <pat:ApplicantBag>
    <pat:Applicant>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:OrganizationName>
        <com:OrganizationStandardName>PZP HEATING a.s.</com:OrganizationStandardName>
       </com:OrganizationName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Opočno</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Applicant>
   </pat:ApplicantBag>
   <pat:InventorBag>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Litomyšl, Litomyšl-Město</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Dobruška</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Lukavice</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Rokytnice v Orlických Horách</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
   </pat:InventorBag>
   <pat:RegisteredPractitionerBag>
    <pat:RegisteredPractitioner com:sequenceNumber="1">
     <pat:RegisteredPractitionerCategory>Agent</pat:RegisteredPractitionerCategory>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Nové Město nad Metují, Krčín</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:RegisteredPractitioner>
   </pat:RegisteredPractitionerBag>
  </pat:PartyBag>
  <com:FilingLanguageCode>cs</com:FilingLanguageCode>
  <com:PublicationLanguageCode>cs</com:PublicationLanguageCode>
 </pat:BibliographicData>
 <pat:Description>
  <com:P com:id="p0001" com:pNumber="0001">Způsob iniciace odtávání výparníků tepelných čerpadel, odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu</com:P>
  <com:Heading>

Oblast techniky</com:Heading>
  <com:P com:id="p0002" com:pNumber="0002">Vynález se týká způsobu iniciace odtávání, to je určení optimálního intervalu mezi jednotlivými odtáváními výparníků tepelných čerpadel „vzduch-voda&quot;, používaných pro vytápění a/nebo ohřev užitkové vody případně jiných kapalin, kdy okruh tepelného čerpadla je tvořen kompresorem nebo kompresory, nejméně dvěma výměníky tepla, z nichž jeden zastává funkci výparníků a druhý funkci kondenzátoru a nejméně jedním expanzním ventilem.</com:P>
  <com:Heading>

Dosavadní stav techniky</com:Heading>
  <com:P com:id="p0003" com:pNumber="0003">Tepelná čerpadla představují obecně jeden ze základních prvků energeticky efektivního způsobu ohřevu různých látek. Principem dále sledovaných tepelných čerpadel je tzv. parní oběh, který z termodynamického pohledu představuje levotočivý oběh a který zajišťuje transformaci energie mechanické na energii tepelnou.</com:P>
  <com:P com:id="p0004" com:pNumber="0004">Tepelné čerpadlo pracuje tak, že v jednom výměníku tepla odebírá z okolí určité množství tepelné energie na „nízké&quot; teplotní úrovni (tzv. nízkopotenciální teplo) a ve druhém výměníku tepla předává „zhodnocenou&quot; tepelnou energii na „využitelné&quot; teplotní úrovni pro požadované účely, např. vytápění či ohřev určité látky. Energii mezi výměníky převádí cirkulující pracovní látka (chladivo) cyklickými změnami svého skupenství.</com:P>
  <com:P com:id="p0005" com:pNumber="0005">V prvním výměníku (výparníků - na primární straně tepelného čerpadla) odebírá teplo vypařová-ním, ve druhém výměníku (kondenzátoru - na sekundární straně tepelného čerpadla) odevzdává teplo kondenzací. „Zhodnocení&quot; tepelné energie co do kvality (teplotní úrovně) zajišťuje tepelné čerpadlo tak, že kondenzace probíhá při vyšší teplotě než vypařování (s rozdílem teplot cca 40 až 70 K). Tato kvalitativní „zhodnocení&quot; tepelné energie se dosáhne zvýšením tlaku kondenzačního oproti tlaku vypařovacímu. Potřebné zvýšení tlaku a současně cirkulaci pracovní látky zabezpe-čuje vhodný stroj - kompresor, pro jehož činnost se musí přivádět „hnací&quot; mechanická energie. Přivedenou energii převede kompresor do pracovní látky, tím zvýší nejen její tlakovou úroveň, ale i množství energie v ní obsažené. Opačný děj - nezbytné snížení tlaku pracovní látky z kon-denzačního na vypařovací (tzv. škrcení), který zajišťuje vhodný expanzní ventil, není provázen žádnými energetickými změnami. V kondenzátoru je proto k dispozici nejen energie přivedená ve výparníků, ale i energie dodaná pro pohon kompresoru. Tepelné čerpadlo tedy „zhodnocuje&quot; nízkopotenciální tepelnou energii nejen co do kvality, ale i co do kvantity.</com:P>
  <com:P com:id="p0006" com:pNumber="0006">Vnějším projevem každého tepelného čerpadla „vzduch-voda&quot; je ohřev teplé vody v kondenzátoru a chlazení (a odvlhčování) vzduchu ve výparníků. Tyto vnější projevy se označují jako vnější děj okruhu tepelného čerpadla. Ten je charakterizován parametry vnějšího děje, kterými jsou zejména výstupní teplota ohřívané topné vody (tw) a vstupní teplota vzduchu (tex), který je nosi-telem nízkopotenciálního tepla.</com:P>
  <com:P com:id="p0007" com:pNumber="0007">Vnější děj tepelného čerpadla je samozřejmě podmíněn jeho vnitřním dějem, který představují změny skupenství ve dvou výměnících tepla. Ten je charakterizován parametry vnitřního děje, kterými jsou zejména teplota vypařovací (to) a teplota kondenzační chladiva (tk), cirkulujícího v okruhu.</com:P>
  <com:P com:id="p0008" com:pNumber="0008">Okruh tepelného čerpadla, stejně jako okruh chladicího zařízení má specifickou vlastnost, tzv. autoregulaci. Ta se projevuje tak, že při jakékoliv změně parametrů vnějšího děje autoregulace zcela samočinně přizpůsobuje parametry vnitřního děje tak, aby byl dosažen rovnovážný stav v celém systému.</com:P><!-- EPO <DP n="2"> -->
  <com:P com:id="p0009" com:pNumber="0009">Energetický efekt tepelného čerpadla charakterizuje tzv. ropný faktor, který je dán poměrem získané energie tepelné a vynaložené energie mechanické. Energetický efekt je dán tím, že topný faktor je vesměs větší než 1, z celoročního pohledu se při vytápění pohybuje okolo hodnoty 3.</com:P>
  <com:P com:id="p0010" com:pNumber="0010">V bytové výstavbě jsou pro vytápění pro svou jednoduchost zvlášť výhodná tepelná čerpadla „vzduch-voda&quot;, která odebírají nízkopotenciální teplo potřebné pro svou funkci z okolního vzduchu. Tato čerpadla jsou i nejekologičtější, protože oproti jiným druhům tepelných čerpadel, která odebírají nízkopotenciální teplo ze země, podzemních nebo povrchových vod nenarušují přírodní rovnováhu. Teplo odebrané ze vzduchuje totiž vzápětí tepelnými ztrátami vytápěného objektu do okolního vzduchu opět vráceno.</com:P>
  <com:P com:id="p0011" com:pNumber="0011">Základní nevýhodou tepelného čerpadla „vzduch-voda&quot; aleje, že odběr tepla ze vzduchu ve vý-parníků vede k ochlazování vzduchu, které je provázeno kondenzací vzdušné vlhkosti. Poklesne-li teplota okolního vzduchu pod určitou hodnotu, tzv. teplotu vzniku námrazy (texN) - větší než 0 °C, kdy povrchová teplota výparníků poklesne pod hodnotu 0 °C, zkondenzovaná vlhkost na ploše výparníků namrzá, vzniká námraza. Teplota vzniku námrazy (texN) není konstantní, závisí na řadě dalších parametrů, zejména vlhkosti vzduchu a teplotě ohřívané vody, která vlivem autoregulace chladicího okruhu ovlivňuje vypařovací teplotu a následně i povrchovou teplotu, která je pro vznik námrazy rozhodující. Tato teplota (texN) není proto pro indikaci počátku vzniku námrazy zcela jednoznačná. Směrodatná povrchová teplota je s ohledem na její ovlivňování vy-pařovací teplotou obtížně měřitelná, proto se jako nejvhodnější parametr pro indikaci počátku vzniku námrazy na výparníků ukazuje teplota vypařovací.</com:P>
  <com:P com:id="p0012" com:pNumber="0012">Protože teplota vypařovací se neměří přímo, ale počítá se z měřeného vypařovacího tlaku, může se pro tuto indikaci použít přímo měřený vypařovací tlak a jeho hodnotu, při které začíná na vý-parníků vznikat námraza, označíme analogicky za tzv. vypařovací tlak počátku vzniku námrazy (poN). Tato mezní hodnota může být uvažována jako konstanta, nebo může být snadno vyjádřena jako funkce dalšího parametru, jmenovitě teploty otopné vody (poN = fce(w)).</com:P>
  <com:P com:id="p0013" com:pNumber="0013">Tloušťka námrazy, která představuje izolační vrstvu, při provozu tepelného čerpadla postupně roste. Tím se snižuje prostup tepla na výparníků, současně se zvyšuje odpor pro proudění vzduchu, což vede ke snížení průtoku vzduchu. To vše způsobuje snížení výkonu výparníků. Na to reaguje okruh tepelného čerpadla svou autoregulaci změnou parametrů vnitřního děje, prováze-nou snížením výkonu chladicího ale i výkonu topného. Tyto skutečnosti jsou dále provázeny zvý-šením měrného příkonu tepelného čerpadla. To vede k poklesu topného faktoru, tj. poměru topného výkonu a příkonu čerpadla. Energetická efektivita tepelného čerpadla klesá. Z toho důvodu je třeba vzniklou námrazu periodicky odtávat. Při podmínkách, kdy na výparníků námraza vzniká se pak základní pracovní režim, respektive režim vytápění musí periodicky střídat s režimem odtávání. Pracovní cyklus tepelného čerpadla „vzduch-voda&quot; se proto skládá z těchto dvou režimů, doba režimu vytápění je tedy kratší než celková doba cyklu.</com:P>
  <com:P com:id="p0014" com:pNumber="0014">Odtávání se nejjednodušeji zajistí přívodem tepla do výparníků. To se dá provést řadou způsobů, např. cirkulací vzduchu při provozní přestávce (to jen při teplotách okolního vzduchu větších než cca +2 °C), elektrickými topnými tělesy vloženými do teplosměnné plochy výparníků, reverzací funkce tepelného čerpadla, kdy z výparníků se stane kondenzátor a z kondenzátoru se stane výparník. Bez ohledu na to, jakým způsobem se teplo pro odtávání přivádí, respektive odtávání provádí, je odtávání energeticky náročné a vždy snižuje energetickou efektivitu tepelných čerpa-del „vzduch-voda&quot;. Proto je žádoucí volit nejen způsob odtávání, ale zejména jeho četnost tak, aby se energetická efektivita snížila co nejméně.</com:P>
  <com:Heading>

Energetická efektivita tepelného čerpadla se přitom snižuje v podstatě trojím způsobem:</com:Heading>
  <com:P com:id="p0015" com:pNumber="0015">1) vlastními energetickým nároky na odtávání (které jsou dány způsobem odtávání); <!-- EPO <DP n="3"> -->
2) snížením účelně využitelné provozní doby tepelného čerpadla (režim vytápění je kratší než celková provozní doba cyklu); 3) u odtávání reverzací tepelného čerpadla využíváním tepla vyprodukovaného tepelným čer-padlem v režimu vytápění jako tepla nízkopotenciálního.</com:P>
  <com:P com:id="p0016" com:pNumber="0016">Řídicí systém tepelného čerpadla proto v režimu vytápění sleduje určitá kritéria a při splnění urči-tých podmínek iniciuje odtávání, respektive vyšle impulz, který přepne režim vytápění do režimu odtávání. Právě tak sleduje určitá kritéria i v režimu odtávání a při splnění určitých podmínek vyšle impulz, který přepne režim odtávání zpět do režimu vytápění. Pro zajištění maximální ener-getické efektivity tepelného čerpadla „vzduch-voda&quot; je třeba zajistit optimální střídání obou pra-covních režimů, tj. pro iniciaci odtávání je třeba volit taková kritéria a nalézt takové podmínky, při nichž bude optimum dosaženo.</com:P>
  <com:P com:id="p0017" com:pNumber="0017">Problematika odtávání se dá popsat fyzikálním (technickým) modelem odtávání. Dále popsaný model uvažuje s odtáváním reverzací funkce tepelného čerpadla a vychází ze skutečnosti, že okruh tepelného čerpadla disponuje již uvedenou autoregulaci, která při změně vnějších pracov-ních podmínek (teploty vzduchu a ohřívané látky) samočinně upravuje vnitřní pracovní podmínky (teplotu vypařovací a kondenzační) tak, aby byla dosažena rovnováha. Při startu režimu odtávání je tepelné čerpadlo skokově „vyvedeno z rovnováhy&quot;, tj. rovnovážný stav provozu tepelného čerpadla je narušen. Z výparníků se přestane odvádět teplo a místo toho se do výparníků teplo začne přivádět. A právě tak jako při odvodu tepla je stav ve výparníků výsledkem rovnovážného stavu (zajištěného autoregulaci okruhu tepelného čerpadla), ustaví se ve výparníků rovnovážný stav i při přívodu tepla. Rozdíl mezi oběma „rovnováhami&quot; je v tom, že zatímco při režimu vytá-pění, tj. odvodu tepla se rovnovážný stav mění v čase relativně velmi pomalu - vlivem vytvářené námrazy, při režimu odtávání, tj. při přívodu tepla se mění relativně (velmi) rychle. Mohou ale nastat i případy, kdy i rovnovážný stav i v režimu odtávání se bude měnit (velmi) pomalu. Tako-vý stav je nežádoucí, délka odtávání se prodlužuje, efekt odtávání se snižuje, energetický efekt tepelného čerpadla klesá.</com:P>
  <com:Heading>

Teplo přivedené do výparníků v režimu odtávání (Qod) v době odtávání (tod) se spotřebuje na:</com:Heading>
  <com:P com:id="p0018" com:pNumber="0018">- ohřátí hmoty (Mw) výparníků (Qv = konst x Mv x (tpK - to)) - (včetně částečného ohřátí hmot souvisejících) - na konečnou teplotu odtávání (tpK)</com:P>
  <com:Heading>

- ohřátí hmoty (Mn) výparníků (Qn = konst x Mn x (0 - to)) - na teplotu tání námrazy 0 °C</com:Heading>
  <com:Heading>

- roztátí (změnu stavu) námrazy při teplotě tání námrazy 0 °C (Qzs)</com:Heading>
  <com:P com:id="p0019" com:pNumber="0019">- krytí tepelných ztrát, které vznikají tím, že ohřátý (ohřívaný) výparník má (zpravidla) vyšší teplotu než okolí (Qz)</com:P>
  <com:P com:id="p0020" com:pNumber="0020">Vztahy po spotřebu tepla Qv a Qn jsou určeny s určitou únosnou nepřesností, danou tím, že teplota odpovídajících hmot je nahrazena teplotou vypařovací to.
   <com:ChemicalFormulae com:chemicalFormulaeNumber="" com:id="chem-1">
    <com:Image com:id="img-1" com:imageContentCategory="Chemistry" com:orientationCategory="Landscape" com:imageWrappingStyleCategory="Square">
     <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
     <com:FileName>0001.jpg</com:FileName>
    </com:Image>
   </com:ChemicalFormulae>
  </com:P>
  <com:Heading>

Pro jednoznačnost pojmů je třeba definovat:</com:Heading>
  <com:P com:id="p0021" com:pNumber="0021">- Koncová teplota odtávání (tpK) je průměrná teplota hmoty výparníků, při které (s ohledem na určitou nerovnoměrnost ohřívání jednotlivých částí výparníků) dojde - po jeho ohřátí na tuto teplotu - ke spolehlivému a bezpečnému roztátí námrazy na celém povrchu výparníků, v řídicím systému se za tuto teplotu uvažuje teplota v místě, kde je umístěno teplotní čidlo. - Reálná doba režimu odtávání (xod) je doba, za kterou bude při daných okrajových podmínkách dosažena koncová teplota odtávání (tpK). <!-- EPO <DP n="4"> -->
- Celková doba pracovního cyklu tepelného čerpadla (xc) je dána součtem provozních dob režimu vytápění (xv) a režimu odtávání (xod)</com:P>
  <com:Heading>

xC = xv + xod</com:Heading>
  <com:Heading>

Přiváděné teplo v režimu odtávání, respektive odpovídající potřebný „odtávací&quot; tepelný výkon</com:Heading>
  <com:Heading>

- při určitých okrajových podmínkách - se může rozčlenit takto:</com:Heading>
  <com:P com:id="p0022" com:pNumber="0022">- z pohledu přiváděného tepelného výkonu (Qoď) se dělí na čtyři odpovídající výkonové složky, které se mění v čase, tj. v průběhu odtávání (Qv&apos;, Qn&apos;, Qzs&apos;, Qz&apos;);</com:P>
  <com:Heading>

- z pohledu spotřeby tepla pro odtávání se dělí na</com:Heading>
  <com:Heading>

- složky na délce odtávání závislou (Q
   <com:Sub>z</com:Sub>)
  </com:Heading>
  <com:Heading>

- z pohledu časového průběhu se výkonové složky dělí na</com:Heading>
  <com:Heading>

- z pohledu časového průběhu se výkonové složky dělí na</com:Heading>
  <com:Heading>

- složky působící alternativně tj. buď/nebo (Qn&apos; a Qzs&apos;)</com:Heading>
  <com:Heading>

- složku působící trvale (Qz&apos;).</com:Heading>
  <com:P com:id="p0023" com:pNumber="0023">Pokud by se fyzikální model chtěl převést na model matematický, pak rovnovážný stav při odtávání vyjadřuje rovnice, která určuje (povrchovou) teplotu hmoty výparníků v závislosti na čase tp = fce (x). Tato funkce je samozřejmě ovlivněna okrajovými podmínkami předchozího pracovního režimu i odtávání, mezi které patří zejména:</com:P>
  <com:Heading>

- hmotnost výparníků (Mv)</com:Heading>
  <com:Heading>

teplota vzduchu (text)</com:Heading>
  <com:Heading>

hmotnost námrazy (Mn), která se musí odtát</com:Heading>
  <com:Heading>

tu určují parametry TC při předchozím provozním režimu, tj.</com:Heading>
  <com:Heading>

- chladicí výkon (Qo&apos;) a teplota vypařovací (to)</com:Heading>
  <com:Heading>

- doba provozu TC v provozním tj. vytápěcím režimu (xV)</com:Heading>
  <com:Heading>

teplota a relativní vlhkost vzduchu (tex, (pex)</com:Heading>
  <com:Heading>

- časový průběh tepelného výkonu při odtávání, tj. „odtávacího&quot; výkonu Qoď = fce(x).</com:Heading>
  <com:Heading>

Dále je třeba si uvědomit, že proces odtávání probíhá ve třech postupných krocích:</com:Heading>
  <com:Heading>

1. krok - Ohřátí hmoty výparníků (včetně námrazy) na teplotu tání námrazy (0 °C).</com:Heading>
  <com:Heading>

2. krok - Roztátí námrazy při stálé teplotě výparníků (teplotě tání námrazy 0 °C).</com:Heading>
  <com:Heading>

3. krok - Ohřátí výparníků na „bezpečnostní&quot; vyšší teplotu (nad 0 °C).</com:Heading>
  <com:Heading>

pro eliminaci nerovnoměrného rozvrstvení teplot.</com:Heading>
  <com:Heading>

Všechny tři kroky přitom provází (proměnná) tepelná ztráta.</com:Heading>
  <com:Heading>

Z tohoto modelu je zřejmé, že</com:Heading>
  <com:P com:id="p0024" com:pNumber="0024">- vedle účelně vynaloženého tepla na roztátí námrazy (Qn + Qzs) se musí vydat další teplo, tj.
   <com:Br></com:Br>balastní teplo na ohřátí hmot výparníků (Qv) a krytí tepelných ztrát (Qz). - při stejném množství námrazy (Mn) se bude energetický efekt tepelného čerpadla zhoršovat, tj. délka odtávání prodlužovat při poklesu venkovní teploty (text), protože se zvětšuje spotře-ba tepla pro ohřátí hmot (Qv + Qn) i tepelná ztráta v průběhu odtávání (Qz) <!-- EPO <DP n="5"> -->
- při odtávání se musí vždy přivést balastní teplo a to při jakémkoliv množství námrazy; jeho množství závisí na hmotnosti výparníků (Mv) a na teplotě vzduchu (tex); i při nulové hmotnosti námrazy bude toto teplo nenulové a tím větší, čím nižší bude teplota vzduchu; - režim odtávání sníží energetický efekt tepelného čerpadla i v případě, že režim bude inicio-ván v případě, že na výparníků nebude žádná námraza; - pokud se bude iniciovat režim odtávání při malém množství námrazy, bude energetický efekt tepelného čerpadla negativně ovlivňován spotřebou balastního tepla; - pokud se bude iniciovat režim odtávání při velkém množství námrazy, bude energetický efekt tepelného čerpadla negativně ovlivňován zhoršováním energetických parametrů tepelného čerpadla při silně namrzlém výparníků.
  </com:P>
  <com:P com:id="p0025" com:pNumber="0025">Z těchto skutečností je zřejmé, že množství, tj. hmotnost námrazy na výparníků v čase iniciace odtávání výrazně ovlivňuje energetickou náročnost tepelného čerpadla „vzduch-voda&quot;.</com:P>
  <com:P com:id="p0026" com:pNumber="0026">Pro iniciaci ostávání se jako určující a primární kritérium vesměs nesleduje přímo množství námrazy vznikající na výparníků, ale sledují se kritéria sekundární, které jsou nebo mohou být primárním kritériem ovlivněna nebo s určitou nepřesností nahrazena.</com:P>
  <com:P com:id="p0027" com:pNumber="0027">Nejjednodušším a často používaným kritériem je časový interval mezi režimy odtávání. Nesleduje se ale reálný čas mezi odtáváními, ale s ohledem na možný přerušovaný provoz i tepelného čerpadla (zejména při vyšších teplotách tex) se sleduje faktická provozní doba tepelného čerpadla mezi odtáváními. Možné je vylepšit tuto iniciaci tím, že základní nastavený časový interval se prodlužuje s poklesem teploty vzduchu. Tím se zohledňuje snižující se průměrné množství vytvá-řené námrazy s poklesem teploty. Prodlužování základního nastaveného intervalu se může prová-dět i podle jiných závislostí, respektive parametrů.</com:P>
  <com:P com:id="p0028" com:pNumber="0028">Dalším jednoduchým kritériem je sací tlak kompresoru. Kritérium vychází z toho, že s rostoucí námrazou a snižujícím se výkonem výparníků se autoregulaci snižuje vypařovací teplota. Její po-kles pod určitou nastavitelnou mez iniciuje start režimu odtávání. Mez, kdy se iniciuje odtávání, ale nemůže být konstantní, musí se měnit v závislosti na teplotě vzduchu tak, aby byl postižen rozdíl mezi sacím tlakem odpovídajícím provozu bez námrazy a s námrazou.</com:P>
  <com:P com:id="p0029" com:pNumber="0029">Dalším kritériem je tlaková ztráta výparníků na straně vzduchu. Tento způsob se často používá u průmyslových chladicích zařízení. Nárůst námrazy způsobuje větší tlakovou ztrátu na výparní-ků a pracovní bod soustavy ventilátor - rozvod vzduchu, daný průsečíkem charakteristiky ventilátoru a charakteristiky rozvodu vzduchu se po charakteristice ventilátoru posouvá zprava doleva. Tento způsob se může použít tehdy, když charakteristika ventilátoru je natolik strmá, že námrazou vyvolaný posun charakteristiky rozvodu vzduchu posune pracovní bod o měřitelný (vyhod-notitelný) tlakový rozdíl. U výparníků tepelného čerpadla je charakteristika ventilátoru vesměs relativně plochá, posun pracovního bodu na charakteristice vyvolá jen obtížně měřitelný tlakový rozdíl. Navíc u výparníků umístěných na volném prostranství je nebo může být tlaková ztráta ovlivněna i větrem, takže tento způsob není příliš výhodný.</com:P>
  <com:Heading>

Podstata vynálezu</com:Heading>
  <com:P com:id="p0030" com:pNumber="0030">Předmětem vynálezu je způsob iniciace odtávání výparníků tepelných čerpadel odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu, s kompresorem, nejméně dvěma výměníky tepla a expanzním ventilem. Podstata vynálezu spočívá v tom, že za provozu tepelného čerpadla se monitoruje časový průběh růstu námrazy na výparníků při vypařovacím tlaku, který je nižší než vypařovací tlak počátku vzniku námrazy, a to tak, že se sleduje teplota okolního vzduchu a relativní vlhkost <!-- EPO <DP n="6"> -->
okolního vzduchu, vypařovací teplota média v okruhu tepelného čerpadla a povrchová teplota na výparníků, které určují odvlhčení a změny entalpie při sledované změně vzniku a růstu námrazy, jejichž poměr se průběžně vyhodnocuje jako součinitel tvorby námrazy. Současně se sleduje chladicí výkon okruhu tepelného čerpadla, daný chladicím výkonem kompresoru, který je hnacím prvkem tepelného čerpadla, a který závisí na vypařovací teplotě média v okruhu tepelného čer-padla a kondenzační teplotě v okruhu tepelného čerpadla. Součin součinitele tvorby námrazy a chladicího výkonu okruhu tepelného čerpadla se průběžně v předem určených časových intervalech sumarizuje, a jakmile suma jeho hodnot, která odpovídá množství námrazy na výparníků, přesáhne předem danou mezní hodnotu, iniciuje se odtávání výparníků. Odtávání výparníků se reguluje v závislosti na měrné hmotnosti námrazy a struktuře námrazy vznikající na výparníků tepelného čerpadla.</com:P>
  <com:P com:id="p0031" com:pNumber="0031">U tepelných čerpadel osazených kompresorem s regulací výkonu, zejména změnou otáček kompresoru nebo odlehčováním jeho činné části, se určení chladicího výkonu okruhu tepelného čer-padla provádí v závislosti na vlivu regulace výkonu, například poměrného snížení otáček kompresoru.</com:P>
  <com:P com:id="p0032" com:pNumber="0032">Vztah pro výpočet chladicího výkonu okruhu tepelného čerpadla je definován funkcí s určitým počtem konstant, kde tyto potřebné konstanty se určují pro jakýkoliv kompresor, který je hnacím prvkem tepelného čerpadla, pro nějž je definována charakteristika kompresoru.</com:P>
  <com:P com:id="p0033" com:pNumber="0033">Objasnění výkresů</com:P>
  <com:P com:id="p0034" com:pNumber="0034">Problematika chlazení a odvlhčování vzduchu je jednoznačně popsána v tzv. Mollierově diagramu h-x, který je zpracován v kosoúhlé síti v souřadnicových osách měrná entalpie h s rozměrem [kJ/kg] a měrná absolutní vlhkost vzduchu x s rozměrem [g/kg]. Měrné hodnoty jsou vztaženy na 1 kg suchého vzduchu. Do diagramu jsou dále zakresleny sítě dvou dalších parametrů a to teploty t s rozměrem [°C] a relativní vlhkosti vzduchu cp s rozměrem [%]. Na obr. 1 je grafické znázorně-ní součinitele tvorby námrazy Kn v Mollierově diagramu h-x, vliv vstupní teploty tex a relativní vlhkosti ( pex vzduchu na hodnotu součinitele Kn. Na obr. 2 je grafické znázornění fiktivních dvou kroků při ochlazování a odvlhčování vzduchu. První krok při x = konst. s odvedením citelného tepla, druhý krok při t = konst. s odvedením skrytého tepla.</com:P>
  <com:Heading>

Příklady uskutečnění vynálezu</com:Heading>
  <com:P com:id="p0035" com:pNumber="0035">Změna stavu vzduchu při chlazení a odvlhčování vzduchu je v Mollierově diagramu h-x znázor-něna přímkou, vycházející z bodu, který charakterizuje vstupní stav ochlazovaného vzduchu teplotou tex a relativní vlhkostí ( pex a končící bodem, který charakterizuje stav vzduchu na povrchu výparníků. Ten je principiálně dán teplotou povrchu tp_ a relativní vlhkostí 100 % ((p = 100%). Výstupní stav vzduchu je pak dán bodem ležícím na této přímce a je charakterizován teplotou ochlazeného vzduchu. Chlazení a odvlhčování vzduchu na jedné straně teplosměnné plochy vý-parníků se uskutečňuje změnou skupenství, respektive vypařováním chladiva na druhé straně tep-losměnné plochy výparníků. Protože vypařování probíhá při stálé teplotě to - u chladiv bez tzv. teplotního skluzu, nebo při málo proměnné teplotě - u chladiv s teplotním skluzem, dá se s dosta-tečnou přesností pokládat povrchová teplota za stálou. S ohledem na relaci velikostí součinitelů přestupu tepla na obou stranách teplosměnné plochy výparníků, je povrchová teplota tp_ vyšší než teplota vypařovací to. Pro její určení se může s dostatečnou přesností použít bezrozměrný souči-nitel povrchové teploty Kg, který je dán poměrem dvou rozdílů teplot, tj. zlomkem s rozdílem teploty vzduchu tex a povrchové teploty tp_ v čitateli a rozdílem teploty vzduchu tex a teploty vy-pařovací to ve jmenovateli. Pomocí součinitele povrchové teploty Kp_ se pak může z teploty vzduchu tex a teploty vypařovací to určit teplota povrchová tp.</com:P>
  <com:Heading>

Kp = (tex - tp) / (tex - to) [-]</com:Heading><!-- EPO <DP n="7"> -->
  <com:Heading>

tp = tex - Kp x (tex - to) [°C]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0036" com:pNumber="0036">Při daném vstupním stavu vzduchu není pro popis procesu vytváření námrazy na výparníků důle-žitý výstupní stav vzduchu, důležitý je směr, respektive směrnice přímky charakterizující ochlazování a odvlhčování vzduchu v Mollierově diagramu h-x. Tato směrnice určuje součinitele tvorby námrazy Kn, který je vyjádřen poměrem odvlhčení Ax a změny entalpie Ah při sledované změně stavu. Součinitel tvorby námrazy je funkcí teploty vzduchu tex, jeho relativní vlhkosti ( pex a povrchové teploty výparníků t
   <com:Sup>p_</com:Sup>, kterou lze nahradit vypařovací teplotou to a součinitelem povrchové teploty Kp_. Součinitele tvorby námrazy Kn tedy určuje kombinace parametrů vnějšího i vnitřního děje. Po úpravě jednotek má rozměr [kg/kWh]. Součinitel je vyjádřen vztahem:
  </com:P>
  <com:Heading>

Kn = Ax / Ah = fce (tex, (pex, to, Kp) [kg/kWh]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0037" com:pNumber="0037">Z Mollierova diagramu h-x je zřejmé, že součinitel je výrazně ovlivněn teplotou tex a relativní vlhkostí ( pex vzduchu. To je patrné z obr. 1, kde pro tři změny stavu, určené počátečním stavem vzduchu tex, ( pex. kterým okruh tepelného čerpadla svou autoregulaci přizpůsobuje teplotu vypa-řovací to, jsou vyčísleny hodnoty součinitele tvorby námrazy Kn. Pro určení změn stavu Ax
   <com:Sub>^</com:Sub> Ah byly využity stavy vstupního a výstupního vzduchu na výparníků. Pro definici výstupního stavu vzduchu by mohl být ale použit kterýkoliv bod na přímce charakterizující změnu stavu vzduchu. Autoregulace zohledňuje i skutečnost, že řídicí systém tepelného čerpadla pracuje vesměs s ekvi-termní regulaci teploty ohřívané vody pro vytápěcí systém, která přizpůsobuje teplotu ohřívané vody vnější teplotě, tj. teplotě vzduchu.
  </com:P>
  <com:P com:id="p0038" com:pNumber="0038">Pro sledování růstu námrazy je třeba mít k dispozici další vztah a to vztah pro výpočet výkonu výparníků, respektive chladicího výkonu tepelného čerpadla, daný chladicím výkonem kompresoru Qo&apos;. který je hnacím prvkem tepelného čerpadla. Chladicí výkon Qď je funkcí teploty vypa-řovací to, kondenzační tk, přehřátí páry v sání kompresoru Ats a podchlazení kapaliny za konden-zátorem Atd. Protože přehřátí Ats a podchlazení Atd se za provozu tepelného čerpadla příliš ne-mění, může se vztah zjednodušit a vyjádřit jen funkcí teploty vypařovací to a kondenzační tk. Chladicí výkon kompresoru tedy určují jen parametry vnitřního děje.</com:P>
  <com:Heading>

Qo&apos;= fce(to, tk) [kW]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0039" com:pNumber="0039">Pokud pracuje tepelné čerpadlo s regulací výkonu, to znamená je vybaveno kompresorem s regulací výkonu, např. změnou otáček, nebo odlehčováním činné části, je pak chladicí výkon dán ještě třetím parametrem r, charakterizujícím vliv regulace výkonu např. poměrným snížením otáček.</com:P>
  <com:Heading>

Qo&apos; = fce(to, tk, r) [kW]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0040" com:pNumber="0040">Pokud za provozu tepelného čerpadla teplota vzduchu tex poklesne pod hodnotu texN, která je provázena poklesem vypařovacího tlaku pod hodnotu poN, kdy se na povrchu výparníků začíná tvořit námraza, řídicí systém spojitě vyhodnocuje součinitele tvorby námrazy Kn a výkon výpar-níků Qo&apos; a následně průběžné množství vznikající námrazy Mn&apos; je součinem obou těchto hodnot, který po úpravě jednotek má rozměr [kg/hod]</com:P>
  <com:Heading>

Mn&apos; = Kn x Qo&apos; = fce((tex, (pex, to, tk, (r)) [kg/hod].</com:Heading>
  <com:P com:id="p0041" com:pNumber="0041">Podle četnosti měření, respektive časového intervalu mezi měřením Ax a parametrů ( tex, ( pex, to, tk) potřebných pro výpočet - které jsou proměnné v čase, se pak sumarizuje celkové množství námrazy na výparníků Mn.</com:P>
  <com:Heading>

Mn = I(Mn&apos; x Ax) = fce(tex, (pex, to, tk, (r), x) [kg]</com:Heading><!-- EPO <DP n="8"> -->
  <com:P com:id="p0042" com:pNumber="0042">Dosáhne-li tato hodnota předem zadanou mezní hodnotu MnO, iniciuje se režim odtávání. Režim odtávání se ukončí iniciací režimu vytápění, když povrchová teplota výparníků tp_ dosáhne poža-dovanou hodnotu tp_K charakterizující konec odtávání.</com:P>
  <com:P com:id="p0043" com:pNumber="0043">Pro popsaný výpočet a iniciaci režimu odtávání musí mít řídicí systém k dispozici čtyři výchozí parametry ( text, ( pex, to, tk). Pro indikaci konce odtávání a opětovnou iniciaci režimu vytápění pak musí mít řídicí systém k dispozici pátý parametr tp_. U tepelného čerpadla s regulací výkonu pracuje řídicí systém ještě se šestým parametrem r. Tři z těchto parametrů a to teplota vzduchu tex. jeho relativní vlhkost ( pex a teplota povrchová výparníků tp_ se měří přímo. Další dva parametry a to teplota vypařovací to a kondenzační tk se měří nepřímo a to tak, že se měří tlak vypa-řovací p_o a kondenzační p_k a teploty změny stavu (tzs = to, tk) se pak vypočítají ze závislosti teploty změny stavu tzs na tlaku p_zs, které je pro každé chladivo R známá.</com:P>
  <com:Heading>

tzs = fce(pzs, R)</com:Heading>
  <com:Heading>

Případný šestý parametr r je přímo vytvářen jinou částí řídicího systému.</com:Heading>
  <com:P com:id="p0044" com:pNumber="0044">Vedle pěti, případně šesti uvedených výchozích a proměnných parametrů (tex, ( pex. po. pk. tp_, r) řídicí systém pracuje se třemi, případně čtyřmi vkládanými konstantními parametry, to je souči-nitelem povrchové teploty Kp_, přípustným mezním množství námrazy na výparníků MnO. po jejímž dosažení je třeba výparník odtát a povrchovou teplotou tpK. charakterizující konec odtávání. Pokud není vypařovací tlak počátku vzniku námrazy poN vyjádřen funkcí (poN = fce(w)), vkládá se jako čtvrtý konstantní parametr hodnota poN.</com:P>
  <com:P com:id="p0045" com:pNumber="0045">V předchozím uvedené výpočtové vztahy jsou popsány pouze principiálně. Protože výpočet sou-činitele tvorby námrazy Kn pracuje s hodnotami absolutní vlhkosti x a entalpie h, musí mít řídicí systém k dispozici další funkce, tj. do řídicího systému musí být implementovány: - funkce x = fce(tex, (pex) pro výpočet absolutní vlhkosti vzduchu x z teploty tex a relativní vlhkosti ( pex vzduchu; - funkce pvp = fce(tex) pro výpočet tlaku syté vodní páry pvp při teplotě vzduchu tex, která je nezbytná pro výpočet funkce předchozí - funkce, t,x,h = fce(t, x, h), která určuje relaci mezi třemi parametry a to absolutní vlhkostí x, teplotou t a entalpií h vzduchu a která mezi třemi parametry a to absolutní vlhkostí x, teplotou t a entalpií h vzduchu a která ze dvou zadaných hodnot určí hodnotu třetí, kde hodnota, která se má určit se jako argument zadává smluvní (nereálnou) hodnotou (-1000); - funkce tm = fce(x) pro výpočet teploty „mokrého teploměru&quot; tm z absolutní vlhkosti x, která je nutná pro určení stavu vzduchu na povrchu výparníků při relativní vlhkosti 100 %.</com:P>
  <com:P com:id="p0046" com:pNumber="0046">Mollierův diagram h-x je zpracován tak, že při odvlhčování, tj. při změně skupenství vodní páry počítá se skupenským teplem kondenzace vodní páry QzsK = 2500 kJ/kg. Pokud se na výparníků z kondenzátu tvoří námraza, není skupenské teplo mrznutí QzsM = 332 kJ/kg v diagramu zohled-něno. Při popsaném výpočtu množství námrazy na výparníků tedy dochází k určité chybě. Sku-tečné množství bude menší než vypočtené. To vyplývá ze skutečností znázorněných na obr. 2.</com:P>
  <com:P com:id="p0047" com:pNumber="0047">Změny stavu vzduchu při chlazení a odvlhčování vzduchu se mohou popsat dvěma fiktivními kroky. V prvním kroku se při stálé absolutní vlhkosti (x = konst) zajistí ochlazení vzduchu At na výstupní teplotu odvedením citelného teplo s odpovídající změnou entalpie Ac. Ve druhém kroku se při stálé výstupní teplotě (t = konst) zajistí odvlhčení vzduchu Ax na výstupní absolutní vlhkost odvedením skrytého (latentního) tepla potřebného ke kondenzaci vodní páry s odpovídající <!-- EPO <DP n="9"> -->
změnou entalpie Ahs. Celková změna entalpie Ah, kterou je změna stavu vzduchu charakterizová-na je pak dána součtem obou složek (Ah = Ahc + Ahs).</com:P>
  <com:P com:id="p0048" com:pNumber="0048">Změna entalpie při odvodu skrytého tepla Ahs je dána v podstatě součinem množství zkondenzované vlhkosti Ax skupenského tepla změny stavu Qzs. Pro množství zkondenzované vlhkosti pak platí vztah:</com:P>
  <com:Heading>

Ax = Ahs/Qzs</com:Heading>
  <com:P com:id="p0049" com:pNumber="0049">Protože hodnota Ahs je při dané změně stavu určena jednoznačně, je zřejmé, že hodnota Ax bude ovlivněna hodnotou Qzs. Pokud se bude respektovat nejen skupenské teplo kondenzace OzsK. ale i skupenské teplo mrznutí QzsM. bude množství vytvořené námrazy menší než vypočtené v poměru cca 2500 / (2500 + 332) = 0,88.</com:P>
  <com:P com:id="p0050" com:pNumber="0050">Tuto reakci by bylo možné do výpočtu zahrnout. Protože se ale iniciační množství MnO nastavu-je podle experimentálně ověřených hodnot počítaného průběhu Mn, není třeba tuto korekci provádět.</com:P>
  <com:P com:id="p0051" com:pNumber="0051">S vypočteným množstvím námrazy se může dále pracovat. Při známé ploše výparníků a známé měrné hmotnosti námrazy se může vypočítat průměrná tloušťka námrazy na výparníků a z té sní-žení čelní plochy výparníků, vedoucí ke zvýšení rychlosti vzduch proudícího přes výparník a následně ke zvýšení tlakové ztráty na výparníků a ke snížení průtočného množství vzduchu. Měrnou hmotnost námrazy ovlivňuje struktura námrazy. To je ovlivněna především rychlostí růstu námrazy, charakterizováním součinitelem růstu námrazy Kn. Struktura námrazy ovlivňuje přípustné mezní množství námrazy na výparníků. Její vliv může být postižen součinitelem struk-tury námrazy Ks, který je bezrozměrný [-] a který je funkcí součinitele tvorby námrazy Kn, která se musí určit experimentálně.</com:P>
  <com:Heading>

Ks = fce(Kn) [-]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0052" com:pNumber="0052">Struktura námrazy se může v dříve uvedených vztazích zohlednit a pro množství vznikající námrazy pak platí vztah:</com:P>
  <com:Heading>

Mn&apos; = Kn x Qo&apos; x Ks = fce((tex, (pex, to, tk, (r), Kn) [kg/hod]</com:Heading>
  <com:P com:id="p0053" com:pNumber="0053">Ve výpočtu tvorby námrazy má důležitý význam vztah pro výpočet chladicího výkonu tepelného čerpadla, respektive použitého kompresoru. Pro snadnou implementaci tohoto vztahu do řídicího systému tepelného čerpadla a možnost použití tohoto vztahu pro jakýkoliv kompresor byla definována funkce s určitým počtem konstant a byl vytvořen prostředek pro určení těchto konstant pro jakýkoliv kompresor, jehož charakteristika chladicího výkonu je definována ať už určitým vztahem, nebo tabulkou.</com:P>
  <com:P com:id="p0054" com:pNumber="0054">Popsaná iniciace odtávání vchází v činnost jen tehdy, dosáhne-li množství námrazy Mn mezní hodnotu MnO za provozu tepelného čerpadla. Při přerušovaném provozu tepelného čerpadla, to je za situace, kdy tepelné čerpadlo má topný výkon větší než aktuální potřebný, nastávají po pře-rušení provozu dvě situace: - při teplotách vzduchu vyšších než cca 2 °C se vesměs odtává výparník tzv. doběhem ventilátoru, tj. cirkulací dostatečně teplého vzduchu. Poté co povrchová teplota výparníků dosáhne hodnotu konce odtávání tpK, sumarizované množství námrazy se anuluje. - při teplotách vzduchu nižších než cca 2 °C, kdy odtávání tzv. doběhem ventilátoru není mož-né, se pouze přeruší sumarizace množství námrazy a po opětovném spuštění provozu tepelného čerpadla se v sumarizaci pokračuje.</com:P><!-- EPO <DP n="10"> -->
  <com:Heading>

Průmyslové využití vynálezu</com:Heading>
  <com:P com:id="p0055" com:pNumber="0055">Vynález je využitelný při iniciaci odtávání výparníků tepelných čerpadel odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu, s kompresorem, nejméně dvěma výměníky tepla a expanzním ventilem.</com:P>
 </pat:Description>
 <pat:Claims>
  <pat:Claim com:id="c-cs-0001">
   <pat:ClaimNumber>0001</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>

1. Způsob iniciace odtávání výparníků tepelných čerpadel odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu, s kompresorem, nejméně dvěma výměníky tepla a expanzním ventilem, vyzna-čující se tím, že za provozu tepelného čerpadla se monitoruje časový průběh růstu námrazy na výparníků při vypařovacím tlaku, který je nižší než vypařovací tlak počátku vzniku námrazy (poN), a to tak, že se sleduje teplota (tex) okolního vzduchu a relativní vlhkost ((pex) okolního vzduchu, vypařovací teplota (to) média v okruhu tepelného čerpadla a povrchová teplota na výparníků, které určují odvlhčení (Ax) a změny entalpie (Ah) při sledované změně vzniku a růstu námrazy, jejichž poměr se průběžně vyhodnocuje jako součinitel (Kn) tvorby námrazy, a součas-ně se sleduje chladicí výkon (Qo&apos;) okruhu tepelného čerpadla, daný chladicím výkonem kompresoru, který je hnacím prvkem tepelného čerpadla, a který závisí na vypařovací teplotě (to) média v okruhu tepelného čerpadla a kondenzační teplotě (tk) v okruhu tepelného čerpadla, přičemž součin součinitele (Kn) tvorby námrazy a chladicího výkonu (Qo&apos;) okruhu tepelného čerpadla se průběžně v předem určených časových intervalech sumarizuje a jakmile suma jeho hodnot, která odpovídá množství námrazy na výparníků, přesáhne předem danou mezní hodnotu, iniciuje se odtávání výparníků.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim com:id="c-cs-0002">
   <pat:ClaimNumber>0002</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>

2. Způsob podle nároku 1, vyznačující se tím, že odtávání výparníků se reguluje v závislosti na měrné hmotnosti námrazy a struktuře námrazy vznikající na výparníků tepelného čerpadla.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim com:id="c-cs-0003">
   <pat:ClaimNumber>0003</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>

3. Způsob podle nároku 1, vyznačující se tím, žeu tepelných čerpadel osazených kompresorem s regulací výkonu, zejména změnou otáček kompresoru nebo odlehčováním jeho činné části, se určení chladicího výkonu (Qo&apos;) okruhu tepelného čerpadla provádí v závislosti na vlivu regulace výkonu, například poměrného snížení otáček kompresoru.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
 </pat:Claims>
 <pat:Abstract com:id="abs-1" com:languageCode="cs">
  <com:P com:pNumber="1">Předmětem vynálezu je způsob iniciace odtávání výparníků tepelných čerpadel odebírajících nízkopotenciální teplo ze vzduchu, s kompresorem, nejméně dvěma výměníky tepla a expanzním ventilem. Za provozu tepelného čerpadla se monitoruje časový průběh růstu námrazy na výparníku při vypařovacím tlaku, který je nižší než vypařovací tlak počátku vzniku námrazy (poN), a to tak, že se sleduje teplota (tex) okolního vzduchu a relativní vlhkosti (φex) okolního vzduchu, vypařovací teplota (to) média v okruhu tepelného čerpadla a povrchová teplota na výparníku, které určují odvlhčení (Δx) a změny entalpie (Δh) při sledované změně vzniku a růstu námrazy, jejichž poměr se průběžně vyhodnocuje jako součinitel (Kn) tvorby námrazy, a současně se sleduje chladicí výkon (Qo´) okruhu tepelného čerpadla, daný chladicím výkonem kompresoru, který je hnacím prvkem tepelného čerpadla, a který závisí na vypařovací teplotě (to) média v okruhu tepelného čerpadla a kondenzační teplotě (tk) v okruhu tepelného čerpadla, přičemž součin součinitele (Kn) tvorby námrazy a chladicího výkonu (Qo´) okruhu tepelného čerpadla se průběžně v předem určených časových intervalech sumarizuje a jakmile suma jeho hodnot, která odpovídá množství námrazy na výparníku, přesáhne předem danou mezní hodnotu, iniciuje se odtávání výparníku.</com:P>
 </pat:Abstract>
 <pat:Abstract com:id="abs-2" com:languageCode="en">
  <com:P com:pNumber="1">The present invention relates to a defrosting initiation method of evaporators of heat pumps taking off low-potential heat from air, with a compressor, at least two heat exchangers and an expansion valve. When the heat pump is in operation, there is monitored a time characteristic of frost deposit growth on the evaporator at evaporation pressure, which is lower than the evaporation pressure at the beginning of frost deposit formation (poN), and namely such, that  there is monitored an ambient air temperature (tex) and an ambient air relative humidity ({phi}ex), a medium evaporation temperature (to) in the heat pump circuit and the evaporator surface temperature, which all determine dehumidification ({DELTA}x) and changes in enthalpy ({DELTA}h) at monitored change in formation and growth of the frost deposit, wherein the ratio thereof is continuously evaluated as a frost deposit coefficient (Kn), and at the same time there is monitored a refrigerating output (Qo´) of the heat pump circuit that is given by the compressor cooling power, which is the driving element of the heat pump, and which depends on the evaporation temperature (to) of the medium in the heat pump circuit and the condensation temperature (tk) in the heat pump circuit, whereby the product of the frost deposit coefficient (Kn) and the refrigerating output (Qo´) of the heat pump circuit is continuously and in predetermined time intervals summarized and at the moment at which the sum of its values corresponding to the amount of frost deposit on the evaporator exceeds a predetermined limit value, the evaporator defrosting process is initiated. 
</com:P>
 </pat:Abstract>
 <pat:Drawings>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber></pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-2" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape" com:imageWrappingStyleCategory="Square">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>0002.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure><!-- EPO <DP n="12"> -->
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber></pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-3" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape" com:imageWrappingStyleCategory="Square">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>0003.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
 </pat:Drawings>
</pat:PatentPublication>