
<pat:PatentPublication xmlns:pat="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Patent" xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance" xmlns:com="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Common" com:st96Version="V7_0" com:documentFileName="OPENDATAST96_PT_CZ_DIFF_PV2025-69.xml" com:languageCode="cs" xsi:schemaLocation="http://www.wipo.int/standards/XMLSchema/ST96/Patent https://isdv.upv.gov.cz/doc/xsd/ST96/PatentPublication_V7_0.xsd">
 <com:IPOfficeCode>CS</com:IPOfficeCode>
 <pat:BibliographicData com:st96Version="V7_0" com:officeCode="CZ">
  <pat:PatentPublicationIdentification>
   <com:IPOfficeCode>CZ</com:IPOfficeCode>
   <pat:PublicationNumber>2025-69</pat:PublicationNumber>
   <com:PatentDocumentKindCode>A3</com:PatentDocumentKindCode>
   <com:PublicationDate>2025-06-25</com:PublicationDate>
  </pat:PatentPublicationIdentification>
  <pat:ApplicationIdentification>
   <com:IPOfficeCode>CZ</com:IPOfficeCode>
   <com:ApplicationNumber>
    <com:ApplicationNumberText>2025-69</com:ApplicationNumberText>
   </com:ApplicationNumber>
   <com:FilingLanguageCode>cs</com:FilingLanguageCode>
   <pat:ApplicationFilingCategory>National</pat:ApplicationFilingCategory>
   <pat:FilingDate>2023-09-05</pat:FilingDate>
  </pat:ApplicationIdentification>
  <pat:PriorityClaimBag>
   <pat:PriorityClaim com:sequenceNumber="1">
    <com:IPOfficeCode>JP</com:IPOfficeCode>
    <com:ApplicationNumber>
     <com:ApplicationNumberText>2022-142217</com:ApplicationNumberText>
    </com:ApplicationNumber>
    <pat:FilingDate>2022-09-07</pat:FilingDate>
    <pat:ApplicationFilingCategory>National</pat:ApplicationFilingCategory>
   </pat:PriorityClaim>
  </pat:PriorityClaimBag>
  <pat:PatentClassificationBag>
   <pat:CPCClassificationBag>
    <pat:MainCPC>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20230501</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>C</pat:CPCSection>
      <pat:Class>25</pat:Class>
      <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>7</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>00</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>F</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
    </pat:MainCPC>
    <pat:FurtherCPC>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>C</pat:CPCSection>
      <pat:Class>25</pat:Class>
      <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>3</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>06</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>F</pat:CPCSection>
      <pat:Class>16</pat:Class>
      <pat:Subclass>J</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>7</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>00</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>C</pat:CPCSection>
      <pat:Class>25</pat:Class>
      <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>5</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>50</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250326</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>C</pat:CPCSection>
      <pat:Class>25</pat:Class>
      <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>21</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>12</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250326</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20200801</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>C</pat:CPCSection>
      <pat:Class>25</pat:Class>
      <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>5</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>617</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20250916</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>B</pat:CPCSection>
      <pat:Class>32</pat:Class>
      <pat:Subclass>B</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>15</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>013</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>I</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20260326</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>B</pat:CPCSection>
      <pat:Class>32</pat:Class>
      <pat:Subclass>B</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>2311</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>30</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>A</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20260326</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
     <pat:CPCClassification>
      <pat:ClassificationVersionDate>20130101</pat:ClassificationVersionDate>
      <pat:CPCSection>B</pat:CPCSection>
      <pat:Class>32</pat:Class>
      <pat:Subclass>B</pat:Subclass>
      <pat:MainGroup>2250</pat:MainGroup>
      <pat:Subgroup>02</pat:Subgroup>
      <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
      <pat:CPCClassificationValueCode>A</pat:CPCClassificationValueCode>
      <pat:ActionDate>20260326</pat:ActionDate>
      <pat:GeneratingOfficeCode>EP</pat:GeneratingOfficeCode>
      <pat:CPCClassificationStatusCode>B</pat:CPCClassificationStatusCode>
      <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     </pat:CPCClassification>
    </pat:FurtherCPC>
   </pat:CPCClassificationBag>
   <pat:IPCRClassificationBag>
    <pat:IPCRClassification com:sequenceNumber="1">
     <pat:ClassificationVersionDate>20060101</pat:ClassificationVersionDate>
     <pat:PatentClassificationLevelCode>A</pat:PatentClassificationLevelCode>
     <com:SymbolPositionCode>F</com:SymbolPositionCode>
     <pat:IPCClassificationValueCode>I</pat:IPCClassificationValueCode>
     <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
     <pat:IPCClassificationStatusCode>B</pat:IPCClassificationStatusCode>
     <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
     <pat:Section>C</pat:Section>
     <pat:Class>25</pat:Class>
     <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
     <pat:MainGroup>7</pat:MainGroup>
     <pat:Subgroup>00</pat:Subgroup>
    </pat:IPCRClassification>
    <pat:IPCRClassification com:sequenceNumber="2">
     <pat:ClassificationVersionDate>20060101</pat:ClassificationVersionDate>
     <pat:PatentClassificationLevelCode>A</pat:PatentClassificationLevelCode>
     <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
     <pat:IPCClassificationValueCode>I</pat:IPCClassificationValueCode>
     <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
     <pat:IPCClassificationStatusCode>B</pat:IPCClassificationStatusCode>
     <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
     <pat:Section>C</pat:Section>
     <pat:Class>25</pat:Class>
     <pat:Subclass>D</pat:Subclass>
     <pat:MainGroup>3</pat:MainGroup>
     <pat:Subgroup>06</pat:Subgroup>
    </pat:IPCRClassification>
    <pat:IPCRClassification com:sequenceNumber="3">
     <pat:ClassificationVersionDate>20060101</pat:ClassificationVersionDate>
     <pat:PatentClassificationLevelCode>A</pat:PatentClassificationLevelCode>
     <com:SymbolPositionCode>L</com:SymbolPositionCode>
     <pat:IPCClassificationValueCode>I</pat:IPCClassificationValueCode>
     <pat:ActionDate>20250528</pat:ActionDate>
     <pat:IPCClassificationStatusCode>B</pat:IPCClassificationStatusCode>
     <pat:PatentClassificationDataSourceCode>H</pat:PatentClassificationDataSourceCode>
     <pat:GeneratingOfficeCode>CZ</pat:GeneratingOfficeCode>
     <pat:Section>F</pat:Section>
     <pat:Class>16</pat:Class>
     <pat:Subclass>J</pat:Subclass>
     <pat:MainGroup>7</pat:MainGroup>
     <pat:Subgroup>00</pat:Subgroup>
    </pat:IPCRClassification>
   </pat:IPCRClassificationBag>
  </pat:PatentClassificationBag>
  <pat:InventionTitleBag>
   <pat:InventionTitle com:languageCode="cs" pat:inventionTitleCategory="In application published">Pokovený člen a způsob jeho výroby</pat:InventionTitle>
   <pat:InventionTitle com:languageCode="en" pat:inventionTitleCategory="In application published">A metal-coated element and a method of its manufacture</pat:InventionTitle>
  </pat:InventionTitleBag>
  <pat:ClaimTotalQuantity>8</pat:ClaimTotalQuantity>
  <pat:PartyBag>
   <pat:ApplicantBag>
    <pat:Applicant>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:OrganizationName>
        <com:OrganizationStandardName>Hitachi Astemo, Ltd.</com:OrganizationStandardName>
       </com:OrganizationName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>312-8503 Ibaraki</com:CityName>
         <com:CountryCode>JP</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Applicant>
   </pat:ApplicantBag>
   <pat:InventorBag>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>312-8503 Ibaraki</com:CityName>
         <com:CountryCode>JP</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>312-8503 Ibaraki</com:CityName>
         <com:CountryCode>JP</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
    <pat:Inventor>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:PersonName>
        <com:PersonFullName>anonymizováno/anonymized</com:PersonFullName>
       </com:PersonName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>312-8503 Ibaraki</com:CityName>
         <com:CountryCode>JP</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:Inventor>
   </pat:InventorBag>
   <pat:RegisteredPractitionerBag>
    <pat:RegisteredPractitioner com:sequenceNumber="1">
     <pat:RegisteredPractitionerCategory>Agent</pat:RegisteredPractitionerCategory>
     <com:Contact>
      <com:Name>
       <com:OrganizationName>
        <com:OrganizationStandardName>PATENTSERVIS Praha a.s.</com:OrganizationStandardName>
       </com:OrganizationName>
      </com:Name>
      <com:PostalAddressBag>
       <com:PostalAddress>
        <com:PostalStructuredAddress>
         <com:CityName>Praha 4, Podolí</com:CityName>
         <com:CountryCode>CZ</com:CountryCode>
        </com:PostalStructuredAddress>
       </com:PostalAddress>
      </com:PostalAddressBag>
     </com:Contact>
    </pat:RegisteredPractitioner>
   </pat:RegisteredPractitionerBag>
  </pat:PartyBag>
  <pat:InternationalPublishingData>
   <pat:PatentDocumentIdentification>
    <pat:ApplicationIdentification>
     <com:IPOfficeCode>WO</com:IPOfficeCode>
     <com:ApplicationNumber>
      <com:ApplicationNumberText>PCTJP2023032351</com:ApplicationNumberText>
     </com:ApplicationNumber>
    </pat:ApplicationIdentification>
   </pat:PatentDocumentIdentification>
  </pat:InternationalPublishingData>
  <com:FilingLanguageCode>cs</com:FilingLanguageCode>
  <com:PublicationLanguageCode>cs</com:PublicationLanguageCode>
 </pat:BibliographicData>
 <pat:Description xmlns:tbl="http://www.oasis-open.org/tables/exchange/1.0" com:id="desc" com:languageCode="cs">
  <com:P com:pNumber="1">
   <com:B>Pokovený prvek a způsob jeho výroby</com:B>
  </com:P>
  <com:P com:pNumber="2"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="3"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="4">Oblast techniky </com:P>
  <com:P com:pNumber="5"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="6">Předkládaný vynález se týká pokoveného prvku a způsobu jeho výroby. Priorita je nárokována z japonské patentové přihlášky č. JP 2022142217 A, podané 7. září 2022, jejíž obsah je zde zahrnut odkazem. </com:P>
  <com:P com:pNumber="7"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="8"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="9">Dosavadní stav techniky </com:P>
  <com:P com:pNumber="10"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="11">Technologie, ve které se pro válec pro niklování používá vrstva trojmocného chromu, která nepředstavuje žádné problémy z hlediska toxicity a znečištění ve srovnání s šestimocným chromem, je popsána v níže uvedeném patentovém dokumentu 1. </com:P>
  <com:P com:pNumber="12"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="13">Seznam citací  </com:P>
  <com:P com:pNumber="14"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="15">Patentový dokument </com:P>
  <com:P com:pNumber="16"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="17">Patentový dokument 1: Japonská patentová přihláška bez průzkumu, první publikace č. JP 2008143169 A </com:P>
  <com:P com:pNumber="18"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="19"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="20">Podstata vynálezu </com:P>
  <com:P com:pNumber="21"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="22">Technický problém </com:P>
  <com:P com:pNumber="23"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="24">V pochromovaném filmu vytvořeném na tyči, která je v kluzném kontaktu s kluznou součástí, je pochromovaný film využívající lázeň trojmocného chrómu považován za slibnou alternativu k filmu pokovovaném šestimocným chromem.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="25">Mimochodem, výzkumem prováděným původci tohoto vynálezu bylo zjištěno, že když byla tyč, na které byl vytvořen pochromovaný film za použití konvenční lázně trojmocného chrómu, leštěna, došlo ke křehkému lomu (trhacímu lomu) pokoveného filmu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="26"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="27">Problém, který má tento vynález vyřešit, je poskytnout pokovený prvek, jako je tyč s pochromovaným filmem využívající lázeň trojmocného chrómu a méně náchylný k výskytu trhacích lomů během leštění, a způsob jeho výroby. </com:P>
  <com:P com:pNumber="28"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="29">
   <com:B>Řešení problému</com:B>
  </com:P>
  <com:P com:pNumber="30"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="31">Pokovený člen podle jednoho aspektu předkládaného vynálezu obsahuje na vnějším povrchu pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného pomocí lázně trojmocného chrómu obsahující alespoň chróm, uhlík a kyslík, ve kterém pokovený film obsahuje 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku a má vtiskovou tvrdost na vnějším povrchu 11,1 GPa nebo více a stupeň krystalinity vypočítaný z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty rentgenového difrakčního měření a následujícího výrazu (1) je 5 % nebo více. </com:P>
  <com:P com:pNumber="32"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="33">Stupeň krystalinity (poměr vrcholové integrované intenzity) — </com:P>
  <com:P com:pNumber="34"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="35">{(Krystalický)/(Krystalický + Amorfní) }x 100%  Výraz (1) </com:P>
  <com:P com:pNumber="36"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="37">Vtisková tvrdost zde označuje hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti pomocí nanoindentační metody (ISO 14577) a integrovaný poměr intenzity ve výrazu (l) označuje hodnotu stanovenou analýzou rentgenové difrakce (XRD) za podmínek 2θ: 30 ° až 60°, poloviční šířka krystalického: &lt; 3 a poloviční šířka amorfního: ≥ 3.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="38">Způsob výroby pokoveného členu podle jednoho aspektu tohoto vynálezu je způsob výroby pokoveného členu, kterým je pokovený člen mající na vnějším povrchu pokovený film, který se skládá hlavně z chrómu vytvořeného pomocí lázně trojmocného chrómu obsahující alespoň chróm, uhlík a kyslík, obsahující 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku a má vtiskovou tvrdost na vnějším povrchu 11,1 GPa nebo více a stupeň krystalinity vypočítaný z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty rentgenového difrakčního měření a následujícího výrazu (1) je 5 % nebo více, a způsob výroby pokoveného prvku zahrnuje proces pokovování, který vytváří pokovený film vyrobený z tvrdé vrstvy složené převážně z chrómu na povrchu pokoveného členu a má první krok vytvoření amorfního pokoveného filmu a druhý krok zahřívání a krystalizace amorfního pokoveného filmu vytvořeného v prvním kroku. </com:P>
  <com:P com:pNumber="39"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="40">Výhodné účinky vynálezu </com:P>
  <com:P com:pNumber="41"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="42">Podle výše popsaného aspektu předkládaného vynálezu je možné poskytnout pokovený člen mající pochromovaný film, což je pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného za použití lázně trojmocného chrómu, který nepředstavuje žádné problémy pro životní prostředí ve srovnání s šestimocným chromem a je méně náchylný k výskytu trhacích lomů během leštění. Je také možné poskytnout způsob výroby pro výrobu pokoveného členu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="43"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="44"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="45">Objasnění výkresů </com:P>
  <com:P com:pNumber="46"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="47">[OBR. 1] Pohled znázorňující celkové uspořádání tlumiče nárazů obsahující pístní tyč jako první provedení pokoveného členu podle předkládaného vynálezu a je pohled v řezu na příčný řez obsahující středovou osu CL. </com:P>
  <com:P com:pNumber="48"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="49">[OBR. 2] Boční pohled znázorňující přibližný tvar pístní tyče. </com:P>
  <com:P com:pNumber="50">[OBR. 3] Pohled znázorňující horní konstrukci tlumiče nárazů a je zvětšený částečný pohled v řezu na část A na OBR. 1. </com:P>
  <com:P com:pNumber="51">[OBR. 4] Pohled znázorňující strukturu části distálního konce pístní tyče a je zvětšený částečný pohled v řezu na část B na OBR. l. </com:P>
  <com:P com:pNumber="52">[OBR. 5] Vývojový diagram ukazující příklad výrobního procesu pístní tyče. </com:P>
  <com:P com:pNumber="53">[OBR. 6] Perspektivní pohled na hlavní část znázorňující příklad leštícího zařízení používaného pro leštění vnějšího průměru pístní tyče. </com:P>
  <com:P com:pNumber="54">[OBR. 7] Graf ukazující vztah mezi rychlostí tvorby filmu a stupněm krystalinity pokovených filmů vytvořených v příkladech. </com:P>
  <com:P com:pNumber="55">[OBR. 8] Graf ukazující vztah mezi rychlostí tvorby filmu a koncentrací příměsových prvků v pokovených filmech vytvořených v příkladech. </com:P>
  <com:P com:pNumber="56">[OBR. 9] Tabulka ukazující hodnoty fyzikálních vlastností pokovených filmů vytvořených v příkladech. </com:P>
  <com:P com:pNumber="57">[OBR. 10] Tabulka ukazující vztah mezi hodnotou fyzikální vlastnosti a teplotou tepelného zpracování pokovených filmů vytvořených v příkladech. </com:P>
  <com:P com:pNumber="58">[OBR. 11] Obrázky zobrazující abrazivní stopy v křehkém režimu vytvořené na pokoveném povrchu filmu srovnávacího příkladového vzorku, ve kterém (A) je zvětšený obraz při 500násobném zvětšení a (B) je zvětšený obraz při zvětšení 5000krát. </com:P>
  <com:P com:pNumber="59">[OBR. 12] Obrázky zobrazující abrazivní značky v tvárném módu vytvořené na pokoveném filmu příkladového vzorku, ve kterém (A) je zvětšený obraz při 500násobném zvětšení a (B) je zvětšený obraz při zvětšení 5000krát. </com:P>
  <com:P com:pNumber="60">[OBR. 13] (A) je diagram ukazující výsledky rentgenové difrakční analýzy srovnávacího příkladového vzorku a (B) je povrchový snímek ukazující abrazivní značky stejného vzorku. </com:P>
  <com:P com:pNumber="61">[OBR. 14] (A) je diagram ukazující výsledky rentgenové difrakční analýzy 5 příkladového vzorku, který byl tepelně zpracován při 250 °C a (B) je povrchový snímek zobrazující abrazivní značky stejného vzorku. </com:P>
  <com:P com:pNumber="62">[OBR. 15] (A) je diagram ukazující výsledky rentgenové difrakční analýzy příkladového vzorku, který byl tepelně zpracován při 300 °C, a (B) je povrchový snímek ukazující abrazivní stopy stejného vzorku. </com:P>
  <com:P com:pNumber="63">[OBR. 16] Graf znázorňující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota vypalování) a maximální šířkou abrazivních stop na příkladových vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="64">[OBR. 17] Graf ukazující vztah mezi teplotou tepelného zpracování </com:P>
  <com:P com:pNumber="65">(teplota vypalování) a počet abrazivních stop o šířce 8 μm nebo více na příkladových vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="66">[OBR. 18] Graf znázorňující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota vypalování) a tvrdostí pokovování u příkladových vzorků a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="67">[OBR. 19] Graf znázorňující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota vypalování) a stupněm krystalinity v příkladivých vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="68">[OBR. 20] Graf znázorňující vztah mezi tvrdostí pokovování a počtem abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více v příkladových vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="69">[OBR. 21] Graf ukazující vztah mezi stupněm krystalinity a počtem abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více v příkladových vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="70">[OBR. 22] je graf znázorňující vztah mezi tvrdostí pokovování a stupněm krystalinity v příkladových vzorcích a srovnávacích příkladových vzorcích. </com:P>
  <com:P com:pNumber="71"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="72"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="73">Příklady uskutečnění vynálezu </com:P>
  <com:P com:pNumber="74"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="75">Dále bude popsán tlumič nárazů (válcové zařízení) mající pístní tyč jako jedno provedení pokoveného členu podle tohoto vynálezu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="76">Dále, provedení popsané níže je specificky popsáno pro umožnění lepšího pochopení podstaty vynálezu a není zamýšleno jako omezení tohoto vynálezu, pokud není uvedeno jinak. Také měřítka výkresů použitá v popisu níže uvedeného provedení byla vhodně změněna, aby byla každá část lépe vidět. </com:P>
  <com:P com:pNumber="77"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="78">OBR. 1 je pohled v částečném řezu znázorňující celkovou konstrukci tlumiče (válcového zařízení) 1 včetně pístní tyče 21 jako příkladu pokoveného členu podle tohoto vynálezu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="79">Ačkoli pokovený film, který bude popsán později, je vytvořen na vnějším obvodovém povrchu pístní tyče 21, před popisem pokoveného filmu bude popsáno celkové uspořádání tlumiče 1 nárazů. </com:P>
  <com:P com:pNumber="80"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="81">&amp;quot;Zařízení válce&amp;quot; </com:P>
  <com:P com:pNumber="82"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="83">Válcové zařízení 1 znázorněné na OBR. 1 je tlumič nárazů používaný v závěsném zařízení pro automobil nebo železniční vozidlo a konkrétně se používá pro závěsné zařízení vzpěrového typu pro automobil.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="84"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="85">Válcové zařízení 1 obsahuje válcový vnitřní válec (válec) 2, ve kterém je utěsněna pracovní tekutina, a válcový vnější válec 3 se dnem, který má větší průměr než vnitřní válec 2, umístěný na vnější obvodové straně vnitřního válce 2, tvořící mezi sebou a vnitřním válcem 2 zásobníkovou komoru R, ve které je utěsněna pracovní kapalina a pracovní plyn. Válcové zařízení 1 je dvoutrubkový tlumič nárazů, ve kterém je vnitřní válec 2 uspořádán uvnitř vnějšího válce 3. Na OBR. 1, CL označuje středovou osu vnitřního válce 2 a vnějšího válce 3. </com:P>
  <com:P com:pNumber="86"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="87">Vnější válec 3 obsahuje válcovou část 7 boční stěny a spodní část 8, která uzavírá jednu koncovou stranu části 7 boční stěny v axiálním směru. Vnitřní válec 2 má válcový tvar. Vnitřní válec 2 je v záběru se spodní částí 8 vnějšího válce 3 prostřednictvím prstencového základního ventilu 13 připojeného k jedné koncové části v axiálním směru vnitřního válce 2. Vnitřní válec 2 je v záběru s druhou koncovou částí 7 boční stěny v axiálním směru prostřednictvím prstencového tyčového vodítka 11 připojeného k druhé koncové části vnitřního válce 2 v axiálním směru.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="88">Základní ventil 13 je umístěn koaxiálně s vnějším válcem 3 a tyčové vodítko 11 je zasazeno do vnitřního válce 2 a vnějšího válce 3 pro podepření druhé koncové části vnitřního válce 2 koaxiálně s vnějším válcem 3.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="89">Olejové těsnění 15 je umístěno na straně tyčového vodítka 11 protilehlé ke straně spodní části 8. Na straně druhé koncové části 7 boční stěny v axiálním směru je vytvořena uzamykací část 16 ohnutá dovnitř a olejové těsnění 15 je neseno uzamykací částí 16. </com:P>
  <com:P com:pNumber="90"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="91">Ve vnitřním válci 2 je posuvně uložen píst 25. Píst 25 rozděluje vnitřek vnitřního válce 2 na první komoru 22 a druhou komoru 23. První komora 22 je vytvořena mezi pístem 25 a tyčovým vodítkem 11 a druhá komora 23 je vytvořena mezi pístem 25 a základním ventilem 13. Druhá komora 23 je oddělena od zásobníkové komory R základním ventilem 13, který je umísstěn na koncové straně vnitřního válce 2. Kovová pístní tyč 21 je spojena s pístem 25 maticí 26. Pístní tyč 21 má válcovou část 21a o velkém průměru a prochází tyčovým vodítkem 11 a olejovým těsněním 15, aby vyčnívala ven z jedné koncové strany vnitřního válce 2 a vnějšího válce 3. Část 21a o vlkém průměru pístní tyče 21 je posuvně zasunuta do vniřní strany tyčového vodítka 11 a vnitřní strany olejového těsnění 15. Proto slouží olejové těsnění 15 jako kluzná součást pro pístní tyč 21. </com:P>
  <com:P com:pNumber="92"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="93">Na distální koncové straně pístní tyče 21 je vytvořena část 21b o malém průměru, píst 25 je vložen na část 21b o malém průměru, matice 26 je našroubována na závitovou část na distálním konci části o malém průměru, a tím je píst 25 připojen k pístní tyči 21.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="94">V části 21a s velkým průměrem pístní tyče 21 je v poloze blízko části 21b s malým průměrem vytvořena prstencová drážka 2lc a je k ní připevněna vnitřní zarážka 24 ve tvaru prstence, která zapadá do prstencové drážky 21c.Na vnitřní zarážce 24 je umístěna prstencová odrazová pryž 19. </com:P>
  <com:P com:pNumber="95"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="96">Jak je znázorněno na obr. 2, v části 21a s velkým průměrem pístní tyče 21 je jako posuvný rozsah A definována část mezi polohou P1 vzdálenou od prstencové drážky 21c a spojovací částí P2 se šroubovou částí 21d sloužící jako upevňovací část ke karoserii vozidla.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="97">Na vnějším obvodovém povrchu pístní tyče 21, zahrnujícím posuvný rozsah A, je vytvořen pokovený film složený převážně z chromu, vytvořený za použití lázně s trojmocným chromem, který bude podrobněji popsán později. </com:P>
  <com:P com:pNumber="98"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="99">Pístní tyč 21 se pohybuje společně s pístem 25 v axiálním směru. Olejové těsnění 15, kterým prochází část 2la s velkým průměrem pístní tyče 21, utěsňuje prostor mezi vnitřním válcem 2 a vnějším válcem 3 a pístní tyčí 21 a zabraňuje úniku pracovní tekutiny ve vnitřním válci 2 a pracovního plynu a pracovní tekutiny v zásobníkové komoře R směrem ven.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="100">Jak je znázorněno na OBR. 4 jsou v pístu 25 vytvořeny průchody 27 a 28 pronikající v axiálním směru. Jak je znázorněno na OBR. 1, průchody 27 a 28 umožňují první komoře 22 a druhé komoře 23 vzájemné spojení. V pístu 25 je vytvořen prstencový kotoučový ventil 28a schopný uzavřít průchod 28 tím, že se dostane do kontaktu s horním povrchem pístu 25. V pístu 25 je vytvořen prstencový kotoučový ventil 27a schopný uzavřít průchod 27 tím, že se dostane do kontaktu se spodním povrchem pístu 25. </com:P>
  <com:P com:pNumber="101"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="102">Když se pístní tyč 21 pohybuje na kompresní stranu (na OBR. 1 směrem dolů), která zvyšuje množství vstupu do vnitřního válce 2 a vnějšího válce 3, píst 25 se pohybuje ve směru, ve kterém je druhá komora 23 zmenšena. Když se tlak ve druhé komoře 23 stane vyšší než tlak v první komoře 22 o předem stanovenou hodnotu nebo více, kotoučový ventil 28a otevře průchod 28, čímž v tomto okamžiku vytvoří tlumicí sílu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="103">Když se horní koncová strana pístní tyče 21 posune na stranu prodloužení (na obr. 1 směrem nahoru), která zvětšuje míru vyčnívání z vnitřního válce 2 a vnějšího válce 3, píst 25 se pohybuje ve směru, ve kterém je první komora 22 zmenšena. V důsledku toho, když se tlak v první komoře 22 stane vyšší než tlak ve druhé komoře 23 o předem stanovenou hodnotu nebo více, kotoučový ventil 27a otevře průchod 27, čímž v tomto okamžiku vytvoří tlumicí sílu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="104"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="105">Jak je znázorněno na OBR. 1 v základním ventilu 13 jsou vytvořeny průchody 29 a 29 pronikající základním ventilem 13 v axiálním směru. Průchody 29 umožňují druhé komoře 23 a zásobníkové komoře R vzájemně komunikovat. Prstencový kotoučový ventil 30 schopný uzavřít jeden z průchodů 29 tím, že se dostane do kontaktu se spodní povrchovou stranou základního ventilu 13, je umístěn na spodní povrchové straně základního ventilu 13. Prstencový kotoučový ventil 31 schopný uzavřít druhý průchod 29 tím, že se dostane do kontaktu s horní povrchovou stranou základního ventilu 13, je umístěn na horní povrchové straně základního ventilu 13. </com:P>
  <com:P com:pNumber="106"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="107">Kotoučový ventil 30 je zpětný ventil, který umožňuje tok pracovní tekutiny z druhé komory 23 na stranu zásobníkové komory R přes jeden průchod 29, přičemž omezuje tok pracovní tekutiny skrz průchod 29 v opačném směru. Kotoučový ventil 30 slouží jako ventil, který otevírá průchod 29, když se pístní tyč 21 pohybuje na kompresní stranu a tlak ve druhé komoře 23 je vyšší než tlak v zásobníkové komoře R o předem stanovenou hodnotu nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="108"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="109">Kotoučový ventil 31 je zpětný ventil, který umožňuje tok pracovní tekutiny ze zásobníkové komory R na stranu druhé komory 23 přes druhý průchod 29, přičemž omezuje tok pracovní tekutiny skrz průchod 29 v opačném směru. Kotoučový ventil 31 slouží jako ventil, který otevírá průchod 29, když se pístní tyč 21 pohybuje na vysunutou stranu a tlak ve druhé komoře 23 se sníží o předem stanovenou hodnotu nebo více než tlak v zásobníkové komoře R. </com:P>
  <com:P com:pNumber="110"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="111">Jak je znázorněno na OBR. 1, montážní oko 33 je připevněno k vnější straně spodní části 8. Válcové zařízení 1 se používá připojením vnější části pístní tyče 21 a montážního oka 33 mezi vzájemně se pohybující prvky, které jsou předměty, které mají být připevněny. </com:P>
  <com:P com:pNumber="112">Válcové zařízení 1 se používá například připojením vnějšího konce pístní tyče 21 ke straně karoserie vozidla a připojením upevňovacího oka 33 ke straně kola vozidla.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="113">Ve válcovém zařízení 1 se pístní tyč 21 a píst 25 integrálně posouvají ve vnitřním válci 2, aby změnily objemy první komory 22 a druhé komory 23. V tomto okamžiku může být vytvořena tlumicí síla odporem proudění kapaliny působícím na píst 25 a základní ventil 13. </com:P>
  <com:P com:pNumber="114"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="115">Jak je znázorněno na OBR. 3, vodítko 11 tyče má v podstatě stupňovitý prstencový tvar s částí 1la s velkým průměrem vytvořenou na jedné axiální straně a částí s malým průměrem vytvořenou na druhé axiální straně. Část lla s velkým průměrem je zasazena do vnitřní obvodové plochy vnějšího válce 3 a část s malým průměrem je zasazena do vnitřní obvodové plochy vnitřního válce 2.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="116">Prstencová vyčnívající část 11c vyčnívající v axiálním směru je vytvořena na koncové části části 11a s velkým průměrem vodítka 11 tyče a je vytvořen komunikační otvor 11d, který proniká vodítkem 11 tyče v axiálním směru odpovídajícím části prstencové vyčnívající části 11c. Strana spojovacího otvoru 11d protilehlá ke straně prstencové vyčnívající části v axiálním směru vodítka 11 tyče se otevírá do zásobníkové komory R. </com:P>
  <com:P com:pNumber="117"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="118">Olejové těsnění 15 obsahuje hlavní těleso 37 těsnicího prvku, které je integrálně lisovaným výrobkem, ve kterém je prstencový člen 36 vyrobený z kovu zasazen do těsnicího materiálu 35 vyrobeného ze syntetické pryže, a prstencová pružina 38 vyrobená z kovu. Prstencový člen 36 udržuje tvar těsnicího materiálu 35 a dodává pevnost hlavnímu tělesu 37 těsnicího členu pro jeho upevnění k cílové části. Hlavní těleso 37 těsnicího prvku je připojeno ke straně koncové části vnějšího válce 3 vložením prstencového prvku 36 mezi zajišťovací část 16 a prstencovou vyčnívající částí 11c. </com:P>
  <com:P com:pNumber="119">Těsnicí materiál 35 zahrnuje část 35a protiprachového břitu, část 35b olejového břitu, část 35c těsnicího kroužku a část 35d kontrolního břitu a obklopuje obvod pístní tyče 21 pro zajištění funkce těsnění. </com:P>
  <com:P com:pNumber="120"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="121">Válcové zařízení 1 během jízdy vozidla je konfigurováno tak, že pístní tyč 21 nebo vnější válec 3 jsou opakovaně vystaveny nárazovým silám v axiálním směru z vnějšku. Pokaždé, když je přijata nárazová síla, pístní tyč 21 se pohybuje na kompresní stranu nebo na stranu prodloužení a v tomto okamžiku působí tlumicí síla. Tímto způsobem válcové zařízení 1 funguje jako tlumič nárazů používaný u vzpěrového zavěšení automobilu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="122">Na vnějším obvodovém povrchu pístní tyče 21 je rovněž poskytnut pokovený film vyrobený z chrómu naneseného z lázně trojmocného chrómu, která bude popsána níže. Tento pokovený film je pokovený film, který je méně náchylný ke křehkému lomu (selhání při roztržení), když je vnější obvodová plocha pístní tyče 21 vystavena požadovanému vnějšímu průměru leštění povrchu. Pokud má pístní tyč 21 vnější obvodový povrch, který je dokončen do leštěného povrchu s požadovanou drsností povrchu a má pokovený film, který bude podrobně popsán později, lze vykazovat vynikající kluzné vlastnosti a lze dosáhnout vynikající odolnosti proti opotřebení, i když část 21a o velkém průměru pístní tyče 21 opakovaně klouže po těsnicím materiálu 35. </com:P>
  <com:P com:pNumber="123"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="124">OBR. 5 je vývojový diagram ukazující příklad výrobního procesu pro pístní tyč 21.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="125">Jak je znázorněno v kroku S1 na OBR. 5 je připraven tyčový materiál, jako je ocelová tyč vyrobená z ocelového materiálu požadovaného typu pro vytvoření pístní tyče 21.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="126">Materiál tyče je podroben tepelnému zpracování, jako je indukční kalení a popouštění v kroku S2, aby se aplikovalo zpracování povrchového kalení vhodné pro pístní tyč.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="127">Dále se v kroku S3 provede řezání, aby se získal přibližný tvar znázorněný na OBR. 1 až 4 a v kroku S4 se provede zpracování broušením vnějšího průměru.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="128">Dále pístní tyč mající přibližný tvar znázorněný na OBR. 1 až 4 se podrobí ošetření základním pokovováním, jako je pokovování niklem v kroku S5, a poté ošetření chromováním, které se skládá hlavně z chrómu vytvořeného za použití lázně trojmocného chrómu v kroku S6. Dále, v kroku S5, ve kterém se provádí ošetření základním pokovováním, může být provedeno jiné ošetření základním pokovením místo poniklování, nebo může být základní pokovení vynecháno vynecháním kroku S5 provádění úpravy pokovováním.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="129">Po úpravě pokovováním v kroku S6 se v kroku S7 provede tepelné zpracování. Tepelné zpracování lze provádět při teplotě 250 °C až 400 °C po dobu několika hodin. Dále, po pokovování, protože vypalování může být provedeno také za účelem odstranění vodíku, lze vypalování a tepelné ošetření použít v kombinaci.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="130">Dále se v kroku S7 provede leštění vnějšího průměru pístní tyče, provede se přesné dokončování, a tím lze získat pístní tyč i s konečným tvarem povrchu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="131"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="132">V předloženém provedení jsou charakteristickými znaky zpracování pokovováním provedené v kroku S6, tepelné zpracování provedené v kroku S7 a pochromovaný film, který se skládá hlavně z chrómu vytvořeného pomocí lázně trojmocného chrómu, vytvořeného na pístní tyči.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="133">Pochromovaný film aplikovaný v tomto provedení se skládá hlavně z chrómu a obsahuje jako další prvky jeden nebo více nečistot vybraných z uhlíku (C) a kyslíku (O). Například pochromovaný film s výhodou obsahuje 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku s povrchovou vtiskovou tvrdostí 11,1 GPa nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="134">Vtisková tvrdost však udává hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti prováděným metodou nanoindentace (ISO 14577). Například může být aplikováno vtlačovací zatížení 20 mN. </com:P>
  <com:P com:pNumber="135"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="136">Z výše popsaných prvků může pochromovaný film obsahovat kyslík v množství asi 2 at.% až 6 at.%. Dále, kromě výše popsaných prvků, může pochromovaný film obsahovat buď chlor (Cl) nebo železo (Fe) jako nečistotu v množství asi 5 at.% nebo méně.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="137">Rovněž obsah uhlíku popsaný výše je výhodněji přibližně 8 at.% až 25 at.% a obsah kyslíku je výhodněji přibližně 2 at.% až 5 at.%. </com:P>
  <com:P com:pNumber="138"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="139">Chrom použitý v lázni trojmocného chrómu, která tvoří pokovený film, je hlavní složkou a je výhodně obsažen v co největším množství. Předpokládá se, že uhlík obsažený v pokoveném filmu pochází z organických složek tvořících pokovovací lázeň, jak bude popsáno níže, pokud je obsah uhlíku nižší než 8 at.%, má se za to, že existuje vyšší pravděpodobnost, že se během leštění vnějšího průměru objeví stopy po roztržení v křehkém režimu. Na základě horní hranice koncentrace organických solí přidávaných do pokovovací lázně je maximální obsah uhlíku, který může být obsažen v pokoveném filmu, považován za 30 at.%.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="140">Obsah kyslíku v pokoveném filmu je v rozmezí 2 at.% až 6 at.%.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="141">Je-li obsah kyslíku nižší než 2 at.%, nastává problém v tom, že se zvýší pravděpodobnost výskytu trhlin v křehkém režimu, a pokud obsah kyslíku překročí 6 at.%, nastává problém v tom, že pravděpodobnost výskytu trhlin v křehkém režimu se zvýší ve stejném rozsahu jako výše. </com:P>
  <com:P com:pNumber="142"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="143">V pokoveném filmu podle tohoto provedení může být provedena elementární analýza za použití mikroanalyzátoru elektronové sondy (EPMA) a mohou být použity podmínky, jako je například urychlovací napětí 10 kV a ozařovací proud 100 nA.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="144">Dále, v tomto popisu, když je definován číselný rozsah a horní mezní hodnota a spodní mezní hodnota jsou označeny &amp;quot;do&amp;quot;, je třeba tento koncept chápat tak, že zahrnuje horní mezní hodnotu a spodní mezní hodnotu, pokud není uvedeno jinak. Proto výše popsaná 1 at.% až 30 at.% znamená rozsah 1 at.% nebo více a 30 at.% nebo méně. </com:P>
  <com:P com:pNumber="145"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="146">Předpokládá se, že výše popsané prvky nečistot jiné, než chrom pocházejí z organických složek obsažených v pokovovací lázni, jako je karboxylát, pH pufr a vodivostní sůl, jak bude popsáno níže.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="147">V pochromovaném filmu podle tohoto provedení se obsah nečistot v pokoveném filmu mění v závislosti na podmínkách ošetření pokovováním a má se za to, že proudová hustota, teplota lázně a stav pH přispívají k obsahu nečistot.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="148">Důvodem, proč tyto slouží jako příčiny, je pravděpodobně to, že začlenění přísad během depozice chrómu je ovlivněno proudovou hustotou (rychlost redukce), teplotou lázně (rychlost redukce) a pH (rychlost tvorby a redukce komplexu). </com:P>
  <com:P com:pNumber="149"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="150">V předkládaném provedení může pokovovací lázeň použitá při ošetření pokovováním chrómem používat pokovovací lázeň obsahující složky, jako je sůl trojmocného chrómu, komplexotvorné činidlo jako přísada, pH pufr a sůl vodivosti.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="151">Jako sůl trojmocného chrómu lze použít chlorid chromitý, síran chromitý, zásaditý síran chromitý a podobně, a mezi nimi je výhodné použít chlorid chromitý.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="152">Jako komplexotvorné činidlo mohou být použity karboxyláty, jako je glycin, kyselina mravenčí, kyselina šťavelová, kyselina octová a podobně, a mezi nimi je výhodné použít glycin.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="153"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="154">Jako pH pufr lze použít kyselinu boritou, kyselinu citrónovou a podobně, a mezi nimi je výhodné použít kyselinu boritou. Jako vodivostní sůl lze použít chlorid amonný, síran amonný, sulfonát amonný a podobně, a mezi nimi je výhodné použít chlorid amonný. </com:P>
  <com:P com:pNumber="155"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="156">Když se použije silně kyselá trojmocná pokovovací lázeň, je žádoucí vybrat pokovovací lázeň se silnou kyselostí nižší než pH 0,1, například silnou kyselostí v rozmezí pH 0,1 až pH 0,6 a výhodněji silnou kyselostí v rozmezí pH 0,2 až pH 0,5.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="157">Pokud se jedná o silnou kyselost pH 0,1 nebo nižší, nelze získat pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného pomocí lázně trojmocného chrómu, jak je zamýšleno v tomto provedení, a pokud pH překročí 0,6, nelze získat pokovený film složený převážně z chrómu, jak je zamýšleno v tomto provedení, z důvodů, jako je špatný lesk pokoveného filmu a změny v rychlosti tvorby prvků usazování chrómu ve filmu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="158">Když se jako pokovovací lázeň použije slabě kyselá lázeň trojmocného chrómu, může být jako příklad komerčně dostupného produktu použit Blue Chromium (obchodní název vyráběný společností Atotech). Při použití Blue Chromium lze jako příklad zvolit rozsah pH 5,2 až 5,8. Hodnota pH je výhodněji v rozmezí 5,4 až 5,6. </com:P>
  <com:P com:pNumber="159"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="160">Vyšší proudová hustota během zpracování pokovováním má za následek rychlejší tvorbu filmu a vede k lepší produktivitě, ale pro dosažení výše popsaného složení lze zvolit proudovou hustotu v rozsahu 45 až 100 A/dm2. Rychlost tvorby filmu se zvyšuje za podmínek vysoké proudové hustoty a vysoké koncentrace soli trojmocného chrómu, ale začlenění prvků nečistot při ukládání chrómu se mění v důsledku změn v rychlosti tvorby filmu. Je žádoucí nastavit vhodnou rychlost tvorby filmu pro získání požadovaného obsahu chrómu a výše popsaného obsahu uhlíku ve výsledném pokoveném filmu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="161">Dále je žádoucí vyšší teplota pokovovací lázně a lze zvolit rozsah například 55 °C až 80 °C.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="162">Jako způsob míchání pro pokovovací lázeň je žádoucí způsob jemného míchání, jako je způsobení toku pokovovacího roztoku v blízkosti povrchu, který má být pokovován. Pokud jde o anodový materiál, lze použít materiály s uspokojivou nerozpustností, jako je Pt, Ti, Ir a grafit. </com:P>
  <com:P com:pNumber="163"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="164">Pochromovaný film vytvořený výše popsaným pokovením má během tvorby filmu amorfní strukturu. Je výhodné podrobit pokovený film mající amorfní strukturu tepelnému zpracování při teplotě zahřívání 250 °C až 400 °C za vzniku pokoveného filmu se stupněm krystalinity 5 % nebo více. Stupeň krystalinity je hodnota vypočítaná z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty měření rentgenové difrakce a následujícího výrazu (1). </com:P>
  <com:P com:pNumber="165"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="166">Stupeň krystalinity (poměr špičkové integrované intenzity) = </com:P>
  <com:P com:pNumber="167">{(Krystalický)/(Krystalický+Amorfní)} x 100 %  Výraz (1) </com:P>
  <com:P com:pNumber="168"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="169">Zde integrovaný poměr intenzity ve výrazu (1) označuje hodnotu stanovenou v rentgenové difrakční (XRD) analýze za podmínek 2θ: 30 0 až 60 0, poloviční šířka krystalického: &lt; 3 a poloviční šířka amorfního: ≥ 3. </com:P>
  <com:P com:pNumber="170">Výše popsané tepelné zpracování se provádí za účelem zvýšení stupně krystalinity pokoveného filmu na 5 % nebo více. Doba tepelného zpracování je výhodně přibližně 1,5 až 4,0 hodiny, například přibližně 2 hodiny. Tepelné zpracování při teplotě přesahující 400 °C je nežádoucí, protože mění mechanické vlastnosti ocelového materiálu tvořícího pístní tyč 21.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="171">Stupeň krystalinity je výhodněji v rozmezí 5 % až 95 %. </com:P>
  <com:P com:pNumber="172"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="173">Je žádoucí, aby pokovený film podle tohoto provedení snadno nevytvářel abrazivní stopy v důsledku křehkého režimu, když se provádí leštění. Například budou pozorovány abrazivní stopy vzniklé při leštění pomocí zařízení na leštění filmu znázorněného na OBR.6. </com:P>
  <com:P com:pNumber="174">Zařízení 40 na leštění filmu znázorněné na OBR. 6 obsahuje hnací válce 41 a 42 umístěné vodorovně blízko u sebe, aby byly otočné kolem svých příslušných os s částmi jejich obvodových povrchů ve vzájemné těsné blízkosti, a je konfigurován tak, že tyčový materiál 21A pro zpracovávanou pístní tyč může být umístěn na hraniční části mezi těmito sousedními hnacími válci 41 a 42.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="175">Když je tyčový materiál 21A umístěn na hranici mezi hnacími válečky 41, 42, které jsou uspořádány blízko sebe, může se podepřený tyčový materiál 21A otáčet kolem své osy, když se hnací válce 41, 42 otáčejí. </com:P>
  <com:P com:pNumber="176"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="177">Opěrný válec 43, který je otočný po obvodu, je umístěn vodorovně nad tyčovým materiálem 21A na hraniční části mezi hnacími válci 41 a 42 a je konfigurován tak, že leštící fólie 44 může být přiváděna na stranu spodního povrchu opěrného válce 43 ze zařízení pro dodávání fólie (neznázorněno).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="178">Leštící fólie 44 je fólie ve tvaru pásu a může být přiváděna na stranu spodního povrchu opěrného válce 43 ze zařízení pro dodávání fólie (není znázorněno) umístěného na jedné straně opěrného válce 43 ve směru kolmém k jeho středové ose, jak je naznačeno šipkou a. Fólii 44 lze také přesunout do zařízení pro navíjení fólie (není znázorněno) umístěného na druhé straně opěrného válce 43 ve směru kolmém ke středové ose a navinout, jak je naznačeno šipkou b. Leštící fólie 44 může být navinuta na zařízení pro dodávání fólie o požadovanou délku a plynule přiváděna na stranu spodního povrchu opěrného válce 43. </com:P>
  <com:P com:pNumber="179"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="180">Opěrný válec 43 je podepřen mechanismem vertikálního pohybu (není znázorněn), aby byl otočný při udržování vodorovného stavu, ale je také podporován mechanismem vertikálního pohybu, takže jeho vertikální poloha může být přesně nastavena. Nad opěrným válcem 43 je uspořádána přítlačná hlava 45 nesená mechanismem vertikálního a horizontálního pohybu (není znázorněn). Přítlačná hlava 45 může tlačit opěrný válec 43 směrem dolů předem stanovenou přítlačnou silou, zatímco klesá z polohy mírně nad opěrným válcem 43, jak je naznačeno šipkou c. Také přítlačná hlava 45 je podepřena tak, aby byla pohyblivá v axiálním směru opěrného válce 43, jak je naznačeno šipkou d, výše popsaným mechanismem vertikálního a horizontálního pohybu, a přítlačná hlava 45 je podepřena tak, aby byla vratně pohyblivá v axiálním směru opěrného válce 43 při udržování stavu tlačení opěrného válce 43 předem určenou silou směrem dolů. </com:P>
  <com:P com:pNumber="181"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="182">Test leštění pístní tyče se provádí pomocí tří zařízení na leštění filmu znázorněných na OBR. 6, například s lešticí fÓlií #600 vložené do zařízení na leštění prvního filmu, lešticí fÓlií #400 vložené do druhého zařízení na leštění filmu a lešticí fÓlií #2000 vložené do třetího zařízení na leštění filmu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="183">Dále, podmínky leštění pro tyto jsou ekvivalentní podmínkám leštění aplikovaným na vzorek 2 znázorněný na OBR. 28 mezinárodní přihlášky PCT č. WO 2021/193107. Během leštění byla rychlost otáčení hnacích válců 41 a 42 nastavena na 1400 otáček za minutu a přítlačná síla přítlačné hlavy 45 byla nastavena na 0,15 až 0,3 MPa. Ocelová tyč použitá pro test měla průměr 22 mm a délku 200 mm. </com:P>
  <com:P com:pNumber="184"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="185">Když se provádí výše popsané leštění, jako příklad, výsledné vzorky budou ty, které jsou ukázány v příkladech a srovnávacích příkladech, které budou popsány později, jako například buď vzorek s abrazivními stopami v křehkém režimu, jak je znázorněno na OBR.11(A) a 11(B) nebo vzorek s abrazivními stopami v tvárném módu, jak je znázorněno na OBR.12(A) a 12(B).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="186">Abrazivní značky zobrazené na OBR.11(A) a 11(B) jsou ze vzorku majícího abrazivní stopy v křehkém módu, které vykazují stopy po roztržení způsobené křehkým lomem, jak je patrné ze zvětšeného obrázku na OBR.11 (B).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="187">Abrazivní značky zobrazené na OBR.12(A) a 12(B) jsou ze vzorku majícího abrazivní stopy v tvárném modu, které nemají stopy po roztržení, jak je zřejmé ze zvětšeného obrázku na OBR.12(B). </com:P>
  <com:P com:pNumber="188"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="189">Pokud pokovený film, který vytváří abrazivní stopy znázorněné na OBR. 11(A) a 11(B) se používá jako pokovený film pístní tyče 21 znázorněné na OBR. 1 až 4, abrazivní stopy v křehkém režimu, které vykazují stopy po roztržení, se generují na povrchu při leštění vnějšího průměru v kroku S8 znázorněném na OBR.5, a nebude možné dosáhnout požadované drsnosti povrchu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="190">Zařízení 40 na leštění filmu znázorněné na OBR.6 je zařízení pro konečnou úpravu vnějšího obvodového povrchu pístní tyče a je to zařízení, které provádí leštění, které je důležité pro konečnou úpravu vnějšího obvodového povrchu pístní tyče na požadovanou drsnost povrchu. Pokud se při leštění vnějšího průměru generují výše popsané abrazivní stopy v křehkém režimu, nepříznivě to ovlivňuje konečnou přesnost vnějšího obvodového povrchu pístní tyče, což znemožňuje dosažení vynikajících kluzných charakteristik, odolnosti proti opotřebení a odolnosti proti korozi. </com:P>
  <com:P com:pNumber="191"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="192">Proto u vzorku, u kterého byl proveden výše popsaný test leštění jako pokovený film poskytnutý na pístní tyči 21 aplikovaný v tomto provedení, jsou například pod mikroskopem pozorovány abrazivní stopy na povrchu při 200násobném zvětšení. Potom je výhodné použít pokovený film vybraný po změření počtu a šířky brusných stop ve stejném zorném poli, určení počtu brusných stop o šířce 8 µm nebo více a vyhodnocení kvality pokoveného filmu na základě počtu vytvořených brusných stop.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="193">Dále důvod, proč byly jako hodnotící kritérium použity abrazivní značky o šířce 8 µm nebo více, je ten, že když byly testy leštění prováděny na více vzorcích v příkladech, které budou popsány později, abrazivní značky v křehkém režimu, ve kterém byly generovány značky odtržení, měly většinou šířku 8 µm nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="194">Z výsledků příkladů, které budou popsány později, je žádoucí použít pochromovanou fólii, která kromě chrómu obsahuje jeden nebo více příměsových prvků vybraných z uhlíku a kyslíku, obsahujících 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku, a mající vtiskovou tvrdost 11,1 % GPa nebo více a na vnějším povrchu po tepelném zpracování stupeň krystalinity 5 % nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="195"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="196">Výše popsaný pochromovaný film lze získat provedením úpravy pokovováním za použití pokovovací lázně obsahující například výše popsanou sůl trojmocného chrómu, karboxylát, pH pufr a vodivostní sůl za podmínek pH 0,1 až 0,6, teplotě lázně 55 °C až 80 °C a hustotě katodového proudu 45 A/dm2 až 100 A/dm2.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="197">Pokovený film vytvořený na vnějším obvodovém povrchu pístní tyče 21 za výše popsaných podmínek a tepelně zpracovaný má tvrdost pokovování 11,1 GPa nebo více a stupeň krystalinity 5 % nebo více. Pokud má výše popsaný pokovený film tvrdost pokovování 11,1 GPa nebo více a stupeň krystalinity 5 % nebo více, i když se leštění vnějšího průměru provádí za výše popsaných podmínek pomocí zařízení 40 na leštění filmu znázorněného na OBR.6, je méně pravděpodobné, že se budou generovat trhliny (znaky po lomech v důsledku křehkého režimu).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="198">Proto, i když je provedeno výše popsané leštění, může být pístní tyč 21 získána bez stop po roztržení. </com:P>
  <com:P com:pNumber="199"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="200">Mimochodem, ve výše popsaném provedení byl popsán pokovený prvek, ve kterém je na pístní tyči (kluzný kontaktní prvek) 21 vytvořen pochromovaný film pomocí lázně trojmocného chrómu, ale kromě toho může být pokovený film také aplikován na kluzné povrchy různých kluzných kontaktních členů včetně automobilových dílů, jako jsou pístní kroužky a brzdové písty, jakož i hloubkoměry hydraulických zařízení a rytinových pístů. </com:P>
  <com:P com:pNumber="201"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="202">
   <com:B>[Příklady]</com:B>
  </com:P>
  <com:P com:pNumber="203"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="204">Jako zkušební materiály bylo připraveno několik ocelových tyčí (průměr 22 mm, délka 200 mm) vyrobených z nízkouhlíkové oceli a jako pokovovací lázeň trojmocného chrómu byla použita pokovovací lázeň, do které byl přidán chlorid chromitý, glycin, kyselina boritá a chlorid amonný. Ošetření pokovováním bylo provedeno za podmínek teploty lázně 65 až 75 °C, proudové hustoty 45 až 100 A/dm2 a pH 0,3 až 0,46 a na povrchu testovaného materiálu se vytvořil film pokovený trojmocným chromem o tloušťce přibližně 20 µm. </com:P>
  <com:P com:pNumber="205"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="206">OBR. 7 ukazuje výsledky stanovení stupně krystalinity (%) každého pokoveného filmu na základě výše popsaného výrazu (1), když byly pokovené filmy vytvořeny na testovaných materiálech při pěti různých rychlostech tvorby filmu úpravou proudové hustoty. Ve všech rychlostech tvorby filmu, protože byl ve výsledcích analýzy rentgenové difrakce (XRD) pozorován pouze halo vzor v rozsahu 2θ: 30 0 až 60 0, bylo zjištěno, že pokovené filmy v jejich formovaném stavu jsou amorfní filmy se stupněm krystalinity 0,0 %. </com:P>
  <com:P com:pNumber="207"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="208">OBR. 8 ukazuje výsledky analýzy složek pokovených filmů vytvořených při pěti různých rychlostech tvorby filmu. Analýza komponent byla provedena pomocí elektronového 5 sondového mikroanalyzátoru za podmínek urychlovacího napětí 10 kV a ozařovacího proudu 100 nA.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="209">Jak je znázorněno na OBR. 8, bylo možné zjistit, že pochromované filmy používající lázeň trojmocného chrómu při různých rychlostech tvorby filmu obsahovaly kromě uhlíku a kyslíku stopová množství chloru a železa jako nečistoty. Z těchto nečistot byl uhlík, který měl nejvyšší obsah, obsažen v množství asi 7 at.% až 23 at.% a kyslík, druhý nejhojnější, byl obsažen v množství asi 3 at.% až 5 at.%. Kromě toho bylo zjištěno, že chlór a železo jsou obsaženy ve stopových množstvích blízko detekčních limitů.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="210">Z OBR. 8, je vidět, že obsah uhlíku lze upravit nastavením rychlosti tvorby filmu pokoveného filmu. Dále může být rychlost tvorby filmu nastavena na podmínku přesahující 2,0 µm/min a může být také upravena množstvím chloridu chromitého přidaného do pokovovací lázně. Proto lze uznat, že obsah uhlíku lze upravit v rozsahu od 5 at.% do 30 at.% úpravou podmínek pokovování. </com:P>
  <com:P com:pNumber="211"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="212">Z množství pokovených filmů byly vybrány tři typy pokovených filmů, u těchto vzorků byly měřeny vtiskové tvrdosti pokovených filmů, vzorky, jejichž tvrdost byla měřena, byly podrobeny analýze složek a výsledky výpočtu stupně krystalinity jsou uvedeny na Obr. 9. Vtisková tvrdost však odkazuje na hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti pomocí nanoindentační metody (ISO 14577). Bylo použito vtlačovací zatížení 20 mN.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="213">Pokovené filmy testovaných materiálů 1 až 3 znázorněné na OBR. 9 měla vtiskovou tvrdost 8,5 GPa až 9,0 GPa, stupeň krystalinity 0 % (amorfní), obsah chrómu 76 % až 88 % a obsah uhlíku 8 % až 16 %. </com:P>
  <com:P com:pNumber="214"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="215">Když byl níže popsaný test leštění proveden na zkušebních materiálech 1 až 3 znázorněných na OBR. 9, bylo zjištěno, že abrazivní stopy jsou v křehkém módu, a tak byl &amp;quot;křehký mód&amp;quot; označen ve sloupci &amp;quot;Mód brusných značek&amp;quot; na OBR. 9. Také pH pokovovacího roztoku použitého pro přípravu testovaného materiálu je uvedeno na OBR. 9.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="216">U vzorků testovaných materiálů 1 až 3 byla měřena vtisková tvrdost, byl vypočítán stupeň krystalinity a bylo analyzováno složení filmu pomocí testovaných materiálů po tepelném zpracování při 200 °C, 250 °C a 300 °C vždy po dvou hodinách, přičemž výsledky jsou uvedeny na OBR. 10. </com:P>
  <com:P com:pNumber="217"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="218">&amp;quot;Zkouška leštění&amp;quot; </com:P>
  <com:P com:pNumber="219"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="220">Test leštění byl proveden za použití čtyř zařízení na leštění filmu znázorněných na OBR. 6, s leštící fólií č. 600 vloženou do zařízení na leštění prvního filmu, leštící fólií č. 400 vloženou do druhého zařízení na leštění filmu a leštící fólií č. 2000 vloženou do třetího zařízení na leštění filmu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="221">Dále je tato podmínka leštění stejná jako u vzorku 2 znázorněného na OBR. 28 mezinárodní přihlášky PCT č. WO 2021/193107. Během leštění byla rychlost otáčení hnacích válců 41 a 42 nastavena na 1400 otáček za minutu a přítlačná síla přítlačné hlavy 45 byla nastavena na 0,15 MPa až 0,3 MPa. </com:P>
  <com:P com:pNumber="222"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="223">Mezi vzorky podrobenými zkoušce leštěním, u vzorku ze srovnávacího příkladu 1-1, který byl získán tepelným zpracováním zkoušeného materiálu 1 při 200 °C po dobu dvou hodin, je na OBR. 11(A) zobrazen snímek povrchu pístní tyče zachycený při 500násobném zvětšení pomocí rastrovacího elektronového mikroskopu a obraz zachycený při 5000násobném zvětšení je znázorněn na OBR. 11(B). Vertikální pruhy probíhající ve vertikálním směru lze pozorovat na OBR. 11 a jsou vidět stopy leštění, které byly provedeny, když se leštící film pohyboval ve směru těchto vertikálních pruhů.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="224">Jak je znázorněno ve zvětšeném pohledu na OBR. 11 (B), abrazivní stopy (trhací stopy), které jsou považovány za trhliny způsobené křehkým lomem, se tvoří ve směru pohybu leštícího filmu. Tato abrazivní stopa může být vyjádřena jako abrazivní stopa v křehkém režimu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="225">Také pro vzorek z příkladu 1-3, který byl získán tepelným zpracováním testovaného materiálu 1 při 300 °C po dobu dvou hodin, je na Obr. 12(A) a obraz zachycený při 5000násobném zvětšení je znázorněn na OBR. 12(B).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="226">Jak je znázorněno ve zvětšeném pohledu na OBR. 12(B), brusné stopy ve tvaru toku ve směru pohybu leštícího filmu vznikají v důsledku smykové deformace. Tato abrazivní značka může být vyjádřena jako abrazivní značka v tvárném režimu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="227"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="228">OBR. 13(A) ukazuje výsledky rentgenové difrakční analýzy pro vzorek (amorfní plátovaný film) testovaného materiálu 3 a OBR. 13(B) je povrchový obraz stejného vzorku při 200násobném zvětšení s abrazivními značkami. Na povrchovém snímku znázorněném na OBR. 13(B), lze v oblastech před šipkami pozorovat tři abrazivní stopy (doprovázené trhacími lomy) o šířce 8 µm nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="229">OBR. 14 je diagram ukazující výsledky rentgenové difrakční analýzy z příkladu 3-4, ve kterém byl vzorek testovaného materiálu 3 podroben tepelnému zpracování (pečení) při 250 °C po dobu dvou hodin. Z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 14, lze určit, že vzorek z příkladu 3-5, ve kterém byl testovaný materiál 3 tepelně zpracován při 250 °C, je vzorek s vysokým stupněm krystalinity s ostrým vrcholem.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="230">OBR. 15(A) ukazuje výsledky rentgenové difrakční analýzy pro vzorek, ve kterém byl vzorek testovaného materiálu 3 podroben tepelnému zpracování (pečení) při 300 °C po dobu dvou hodin, a Obr. 15(B) je povrchový snímek ukazující abrazivní značky stejného vzorku. </com:P>
  <com:P com:pNumber="231"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="232">Z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 13(A), je vidět, že vzorek testovaného materiálu 3 je 100% amorfní vzorek (stupeň krystalinity 0,0 %) vykazující pouze halo vzor. Na rozdíl od toho z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 15(A), lze určit, že vzorek z příkladu 3-5, ve kterém byl testovaný materiál 3 tepelně zpracován při 300 °C, je krystalický vzorek s ostrým vrcholem.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="233">Amorfní pokovený film znázorněný na OBR. 13(B) měl tři abrazivní značky o šířce 8 g nebo více, zatímco krystalický pokovený film znázorněný na OBR. 15(B) neměl žádné abrazivní stopy o šířce 8 µm nebo více. </com:P>
  <com:P com:pNumber="234"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="235">Podle výše popsaného výrazu (1) </com:P>
  <com:P com:pNumber="236"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="237">Stupeň krystalinity (poměr integrované intenzity) = {(krystalický)/(krystalický+amorfní)}x100 %, </com:P>
  <com:P com:pNumber="238">integrovaný poměr intenzity výrazu (1) je určen na OBR. 13(A) za podmínek 2θ: 30° až 60°, poloviční šířka krystalického: &lt; 3 a poloviční šířka amorfního: ≥ 3.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="239">Z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 13(A), stupeň krystalinity vypočtený na základě výrazu (1) je 0 %.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="240">Z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 14(A), stupeň krystalinity vypočítaný na základě exprese (1) je 13,2 % a z výsledků rentgenové difrakční analýzy uvedených na OBR. 15(A), stupeň krystalinity vypočtený na základě výrazu (1) je 12 %.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="241">Proto je možné vidět, že krystalický pokovený film se stupněm krystalinity 5 % nebo více, například pokovený film se stupněm krystalinity 7 % až 44 %, jak je znázorněno na OBR. 10, je méně pravděpodobné, že vytvoří problematické abrazivní stopy v křehkém režimu. </com:P>
  <com:P com:pNumber="242"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="243">Včetně vzorků znázorněných na obr. 10 bylo na každém vzorku pomocí metalurgického mikroskopu na třech místech pozorováno množství dalších pístních tyčí připravených za stejných leštících podmínek jako tyto vzorky, aby se určil počet a šířka třecích stop přítomných v zorném poli s 200násobným zvětšením.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="244">V důsledku toho bylo možné pozorovat množství abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více jak ve vzorcích, které nebyly tepelně zpracovány, tak ve vzorcích, které byly tepelně zpracovány při 200 °C, a bylo možné zjistit, že trhliny byly vytvořeny v abrazivních stopách o šířce 8 µm nebo více. Také ve vzorcích příkladů znázorněných na OBR. 10 nebyly pozorovány abrazivní stopy se stopami odtržení.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="245">Z výše uvedených výsledků, když byl na pokovených filmech proveden výše popsaný test leštění, bylo zjištěno, že měření počtu abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více slouží jako indikátor toho, zda pokovený film vykazuje křehký nebo tvárný režim ve výše popsaném testu leštění. </com:P>
  <com:P com:pNumber="246"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="247">OBR. 16 je graf ukazující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (vyjádřenou jako teplota vypalování na obrázku) a maximální šířkou abrazivních stop vytvořených ve výše popsaném testu leštění v pokovených filmech vytvořených při každé rychlosti nanášení (rychlost tvorby filmu).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="248">Je vidět, že ve vzorcích, ve kterých byla teplota tepelného zpracování nastavena na 200 °C, se generovalo množství abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více, ale když byla teplota tepelného ošetření nastavena na 250 °C nebo 300 °C, nevznikly žádné abrazivní stopy o šířce 8 µm nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="249">OBR. 17 je graf znázorňující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota pečení) a počtem abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více vytvořených ve výše popsaném testu leštění v pokovených filmech vytvořených při každé rychlosti nanášení (rychlost tvorby filmu).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="250">Je vidět, že ve vzorcích, ve kterých byla teplota tepelného zpracování nastavena na 200 °C, se generovalo množství abrazivních stop o šířce 8 µm nebo více, ale když byla teplota tepelného zpracování nastavena na 250 °C nebo 300 °C, nevznikly žádné abrazivní stopy o šířce 8 µm nebo více. </com:P>
  <com:P com:pNumber="251"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="252">OBR. 18 je graf ukazující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota vypalování) a tvrdostí pokovování v pokovených filmech vytvořených při každé rychlosti ukládání (rychlost tvorby filmu).  </com:P>
  <com:P com:pNumber="253">Ve vzorcích, které nebyly tepelně zpracovány a ve vzorcích, které byly tepelně zpracovány při teplotě 200 °C, byly vzorky s tvrdostí menší než 11,1 GPa, ale je vidět, že při nastavení teploty tepelného zpracování na 250 °C nebo 300 °C přesáhla tvrdost pokoveného filmu 11,1 GPa.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="254">OBR. 19 je graf ukazující vztah mezi teplotou tepelného zpracování (teplota vypalování) a stupněm krystalinity v pokovených filmech vytvořených při každé rychlosti tvorby filmu.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="255">Je vidět, že když teplota tepelného zpracování překročí 200 °C, krystalizace postupuje, a když teplota tepelného zpracování překročí 250 °C, stupeň krystalinity se zvýší, což vede k pokovenému filmu se stupněm krystalinity 5 % nebo více. </com:P>
  <com:P com:pNumber="256"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="257">OBR. 20 ukazuje výsledky měření tvrdosti pokoveného filmu (GPa) a počtu abrazivních stop (značky/mm) o šířce 8 µm nebo více v pokovených filmech vytvořených při každé rychlosti nanášení (rychlost tvorby filmu). </com:P>
  <com:P com:pNumber="258">OBR. 21 ukazuje výsledky měření stupně krystalinity (%) pokoveného filmu a počtu abrazivních stop (značky/mm) o šířce 8 µm nebo více pro vzorové vzorky a srovnávací příkladný vzorek. </com:P>
  <com:P com:pNumber="259">OBR. 22 ukazuje korelaci mezi tvrdostí pokoveného filmu a stupněm krystalinity pokoveného filmu na základě výsledků uvedených na OBR. 20 a 21. </com:P>
  <com:P com:pNumber="260">Jak je znázorněno na OBR. 21, je vidět, že existuje významný rozdíl v počtu generovaných abrazivních stop v křehkém režimu se stupněm krystalinity 5 % na hranici. Když je stupeň krystalinity menší než 1 %, jsou v závislosti na zkoušených materiálech pozorovány rozdíly v počtu vytvořených abrazivních stop v křehkém režimu, ale když je stupeň krystalinity 5 % nebo více, frekvence generování abrazivních stop v křehkém režimu je u všech vzorků nízká, což je žádoucí. </com:P>
  <com:P com:pNumber="261"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="262">Jak je znázorněno na OBR. 22 je vidět, že vzorky, které mají povrchovou vtiskovou tvrdost pokoveného filmu vyšší než tvrdost pokoveného filmu přibližně 11,1 GPa, mají stupeň krystalinity 5 % nebo více.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="263">Když je povrchová vtisková tvrdost 10,3 GPa nebo více, je to výhodnější, protože počet generovaných abrazivních stop o šířce 8 nebo více lze potlačit, a když je povrchová vtisková tvrdost 10,9 GPa nebo více, je to žádoucí, protože frekvence jejich generování je dále snížena. U vzorků s teplotou tepelného zpracování 250 °C nebo vyšší, všechny vzorky měly hodnoty přesahující 11 GPa (11,1 GPa nebo vyšší), což bylo vhodné.  </com:P>
  <com:P com:pNumber="264">Z těchto výsledků se má za to, že vlastnosti filmu jsou odvozeny od organických složek, jako je karboxylát, pH pufr a vodivá sůl v pokovovací lázni. Dále se má za to, že množství organických složek začleněných do filmu se také mění podle podmínek pH, teploty lázně a proudové hustoty během pokovování. Dále bylo zjištěno, že vystavením pokoveného filmu tepelnému zpracování pro dosažení stupně krystalinity 5 % nebo více je možné vyrobit pokovený film, který nevytváří stopy po roztržení, i když je konečná úprava provedena leštěním. </com:P>
  <com:P com:pNumber="265"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="266"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="267">Průmyslová využitelnost </com:P>
  <com:P com:pNumber="268"> </com:P>
  <com:P com:pNumber="269">Podle výše popsaného aspektu předkládaného vynálezu je možné poskytnout pokovený člen mající pochromovaný film, což je pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného za použití lázně trojmocného chrómu, který nepředstavuje žádné problémy pro životní prostředí ve srovnání s šestimocným chromem a je méně náchylný k výskytu trhacích lomů během leštění. Je také možné poskytnout způsob výroby pro výrobu pokoveného prvku. Průmyslová využitelnost je proto vysoká. </com:P>
  <com:P com:pNumber="270"> </com:P>
  <pat:DrawingDescription>
   <com:P>1       tlumič (zařízení válce)</com:P>
   <com:P>2       vnitřní válec (zařízení válce)</com:P>
   <com:P>3       vnější válec</com:P>
   <com:P>15     olejové těsnění</com:P>
   <com:P>21     pístní tyč (kluzný kontaktní člen)</com:P>
   <com:P>25     píst</com:P>
   <com:P>A       posuvný rozsah</com:P>
   <com:P>
    <com:Br></com:Br>
   </com:P>
  </pat:DrawingDescription>
 </pat:Description>
 <pat:Claims xmlns:tbl="http://www.oasis-open.org/tables/exchange/1.0">
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>1</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>Pokovený prvek obsahující na vnějším povrchu pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného za použití lázně trojmocného chromu obsahující alespoň chrom, uhlík a kyslík, přičemž pokovený film obsahuje 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku a má na vnějším povrchu vtiskovou tvrdost 11,1 GPa a více, stupeň krystalinity vypočítaný z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty měření rentgenové difrakce a následujícího výrazu (1) je 5 % nebo více,stupeň krystalinity (poměr vrcholové integrované intenzity) = {(krystalický)/(krystalický+amorfní)} x 100 % ... Výraz (1),kde vtisková tvrdost zde udává hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti metodou nanoindentace (ISO 14577) a integrovaný poměr intenzity ve výrazu (1) udává hodnotu stanovenou v rentgenové difrakční analýze (XRD) za podmínek 2θ: 30
    
    <com:Sup>0 </com:Sup>až 60
    
    <com:Sup>0, </com:Sup>poloviční šířka krystalického: &lt;3 a půl šířky amorfního: ≥3.
   
   </pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>2</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText> Pokovený prvek podle nároku 1, kterým je kluzný kontaktní prvek, který je v kluzném kontaktu s kluznou součástí.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>3</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>Pokovený prvek podle nároku 1 nebo 2, kde koncentrace kyslíku v pokoveném filmu je 2 at.% až 6 at.%.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>4</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText>Způsob výroby pokoveného prvku, kterým je pokovený prvek, jehož vnější povrch má pokovený film složený převážně z chromu, vytvořený za použití trojmocné chromové lázně obsahující alespoň chrom, uhlík a kyslík, obsahuje 60 at.% nebo více chromu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku a má vtiskovou tvrdost 11,1 GPa nebo více na vnějším povrchu a má stupeň krystalinity vypočítaný z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty měřené rentgenové difrakce a následujícího výrazu (1) 5 % nebo více, přičemž způsob výroby pokoveného prvku zahrnuje proces pokovování, který vytváří pokovený film vyrobený z tvrdé vrstvy složené převážně z chromu na povrchu pokoveného prvku, a zahrnuje:první krok vytvoření amorfního pokoveného filmu; adruhý krok zahřívání a krystalizace amorfního pokoveného filmu vytvořeného v prvním kroku, aby vtisková tvrdost vnějšího povrchu amorfního pokoveného filmu dosáhla 11,1 Gpa nebo více, kde stupeň krystalinity (poměr vrcholové integrované intenzity) = {(krystalický)/(krystalický+amorfní)} x 100 % ... Výraz (1),kde vtisková tvrdost zde udává hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti metodou nanoindentace (ISO 14577) a integrovaný poměr intenzity ve výrazu (1) udává hodnotu stanovenou v rentgenové difrakční analýze (XRD) za podmínek 2θ: 30
    
    <com:Sup>0 </com:Sup>až 60
    
    <com:Sup>0, </com:Sup>poloviční šířka krystalického: &lt;3 a půl šířky amorfního: ≥3. 
   
   </pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>5</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText> Způsob výroby pokoveného prvku podle nároku 4, kde proces pokovování vytváří pokovený film v pokovovací lázni obsahující sůl trojmocného chrómu, karboxylát, pH pufr a vodivostní sůl při teplotě lázně 55 
    
    <com:Sup>°</com:Sup>C až 80 
    
    <com:Sup>°</com:Sup>C za podmínek proudové hustoty katody 45 A/dm
    
    <com:Sup>2 </com:Sup>až 100 A/dm
    
    <com:Sup>2</com:Sup>
    <com:Image com:id="img-1" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
     <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
     <com:FileName>25784389c08mlev9vwmb7zau68.jpg</com:FileName>
    </com:Image>​​​​​​​
   
   </pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>6</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText> Způsob výroby pokoveného prvku podle nároku 4 nebo 5, kde pokovený prvek je kluzný kontaktní prvek, který je v kluzném kontaktu s kluznou komponentou.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>7</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText> Způsob výroby pokoveného prvku podle nároku 4 nebo 5, kde koncentrace kyslíku v pokoveném filmu je nastavena na 2 at.% až 6 at.%.</pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
  <pat:Claim>
   <pat:ClaimNumber>8</pat:ClaimNumber>
   <pat:ClaimText> Způsob výroby pokoveného prvku podle nároku 4 nebo 5, kde teplota ohřevu prováděná ve druhém kroku je nastavena na 250 
    
    <com:Sup>°</com:Sup>C až 400 
    
    <com:Sup>°</com:Sup>C.
   
   </pat:ClaimText>
  </pat:Claim>
 </pat:Claims>
 <pat:Abstract xmlns:tbl="http://www.oasis-open.org/tables/exchange/1.0" com:id="abs-1" com:languageCode="cs">
  <com:P com:pNumber="1">Předkládaný pokovený prvek, který má na vnějším povrchu pokovený film složený převážně z chrómu vytvořeného pomocí lázně trojmocného chrómu obsahující alespoň chróm, uhlík a kyslík, kde pokovený film obsahuje 60 at.% nebo více chrómu a 1 at.% až 30 at.% uhlíku a má vtiskovou tvrdost 11,1 GPa nebo více na vnějším povrchu a má stupeň krystalinity vypočítaný z poměru vrcholové integrované intenzity naměřené hodnoty rentgenové difrakce 5 % nebo více, kde vtisková tvrdost zde udává hodnotu získanou přístrojovým měřením vtiskové tvrdosti metodou nanoindentace (ISO 14577) a integrovaný poměr intenzity udává hodnotu stanovenou v rentgenové difrakční analýze (XRD) za podmínek 2θ: 30
   
   <com:Sup>0 </com:Sup>až 60
   
   <com:Sup>0</com:Sup>,
   
   <com:Sup> </com:Sup>poloviční šířka krystalického: &lt;3 a půl šířky amorfního: ≥3.
  
  </com:P>
 </pat:Abstract>
 <pat:Drawings xmlns:tbl="http://www.oasis-open.org/tables/exchange/1.0">
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>1</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-2" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0001.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>2</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-3" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0002.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>3</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-4" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0003.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>4</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-5" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0004.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>5</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-6" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438l6jhkjej5zomb7zf6eu.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>6</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-7" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0006.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>7</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-8" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>25784382rrqrwkj9lumb7zi9xy.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>8</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-9" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438sj459nh2l4cmb7zijlc.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>9</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-10" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>25784382h8gg8ldiiymb7zj6nd.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>10</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-11" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438edi3952yhhtmb7zjfmo.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>11</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-12" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0011.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>12</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-13" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438img0012.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>13</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-14" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>25784388shpqszwph3mb7zonuy.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>14</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-15" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438m2gc872j6fmb7zoxn6.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>15</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-16" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>257843835fmv59v554mb7zpaoq.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>16</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-17" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438i0id5wytz3mb7zpn9u.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>17</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-18" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438gtavno8mfm5mb7zpwwy.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>18</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-19" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>25784381r10zy5ml0kmb7zq7ze.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>19</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-20" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438jqhhpzm6qsmb7zqk5f.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>20</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-21" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438xykpa6n07ukmb7zqxtv.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>21</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-22" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>2578438vz7hymhl1cemb7zrb1v.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
  <pat:Figure>
   <pat:FigureNumber>22</pat:FigureNumber>
   <com:Image com:id="img-23" com:imageContentCategory="Drawing" com:orientationCategory="Landscape">
    <com:ImageFormatCategory>JPEG</com:ImageFormatCategory>
    <com:FileName>25784386ckfm1xxkcwmb7zrkfm.jpg</com:FileName>
   </com:Image>
  </pat:Figure>
 </pat:Drawings>
</pat:PatentPublication>