<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<!DOCTYPE ep-patent-document SYSTEM "OpenDataPatent_cz.dtd">
<ep-patent-document lang="en" file="OpendataIPOCZ_PT_DIFF_PV2023-463.xml" country="CZ" doc-number="310378" kind="B6">
  <bibliographic-data country="CZ">
    <publication-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>310378</doc-number>
        <kind>B6</kind>
        <date>2025-04-23</date>
      </document-id>
    </publication-reference>
    <classifications-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="1">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>25</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="2">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>21</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="3">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>31</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="4">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>31</main-group>
        <subgroup>16</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
    </classifications-ipcr>
    <classifications-cpc>
      <classification-cpc sequence="1">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>25</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="2">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>21</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="3">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>31</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="4">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>J</subclass>
        <main-group>31</main-group>
        <subgroup>16</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20240206</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
    </classifications-cpc>
    <application-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>2023-463</doc-number>
        <date>2023-12-01</date>
      </document-id>
    </application-reference>
    <language-of-filing>cs</language-of-filing>
    <language-of-publication>cs</language-of-publication>
    <priority-claims>
      <priority-claim sequence="1" kind="national">
        <country>CZ</country>
        <date>2023-12-01</date>
      </priority-claim>
    </priority-claims>
    <invention-title lang="CS">Způsob reaktivace Raneyova niklu</invention-title>
    <invention-title lang="EN">A method of reactivation of Raney nickel</invention-title>
    <references-cited>
      <citation>
        <nplcit id="ncit0001" num="0001">
          <article>
            <author>
              <name>I. Pogorelić et al</name>
            </author>
            <atl>Rapid, efficient and selective reduction of aromatic nitro compounds with sodium borohydride and Raney nickel</atl>
            <serial>
              <sertitle>Journal of Molecular Catalysis A: Chemical</sertitle>
              <imprint>
                <name>Elsevier</name>
              </imprint>
              <pubdate>2007-05-18</pubdate>
              <vid>274</vid>
              <ino>1-2</ino>
              <issn> 1381-1169</issn>
            </serial>
            <location>
              <pp>202-207</pp>
            </location>
          </article>
        </nplcit>
        <rel-passage>
          <text>Schéma 1, Tabulka 2, s. 203 pravý sloupec</text>
        </rel-passage>
        <category>X, A</category>
        <rel-claims>1-7 (X), 8 (A)</rel-claims>
      </citation>
      <citation>
        <nplcit id="ncit0002" num="0002">
          <article>
            <author>
              <name>G. K. Rao et al</name>
            </author>
            <atl>Raney Nickel–Catalyzed Hydrogenation of Unsaturated Carboxylic Acids with Sodium Borohydride in Water</atl>
            <serial>
              <sertitle>Synthetic Communications</sertitle>
              <imprint>
                <name>Talor &amp; Francis</name>
              </imprint>
              <pubdate>2011-08-30</pubdate>
              <vid>42</vid>
              <ino>6</ino>
              <issn>1532-2432</issn>
            </serial>
            <location>
              <pp>893-904</pp>
            </location>
          </article>
        </nplcit>
        <rel-passage>
          <text>Schéma 1, Tabulka 2, str. 899 čtvrtý odst.</text>
        </rel-passage>
        <category>X, A</category>
        <rel-claims>1-7 (X), 8 (A)</rel-claims>
      </citation>
      <citation>
        <nplcit id="ncit0003" num="0003">
          <online>
            <author>
              <name>J.-K. Kim</name>
            </author>
            <online-title>Catalytic hydrodechlorination of chlorophenols</online-title>
            <avail>https://escholarship.mcgill.ca/concern/theses/0k225b309</avail>
            <datecit>
              <date>2024-02-07</date>
            </datecit>
          </online>
        </nplcit>
        <rel-passage>
          <text>str. 43 Tabulka 1</text>
        </rel-passage>
        <category>X</category>
        <rel-claims>1-4</rel-claims>
      </citation>
    </references-cited>
  </bibliographic-data>
  <abstract lang="CS">
    <p num="1">Předmětem vynálezu je způsob reaktivace Raneyova niklu, kde Raneyův nikl, který již byl předtím použit jako katalyzátor, je smíchán s aktivátorem v množství 0,1 až 10 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu za vzniku reaktivovaného Raneyova niklu, přičemž uvedený aktivátor obsahuje alespoň jeden atom boru nebo hliníku přímo vázaný s alespoň jedním atomem vodíku. Uvedený aktivátor je zvolen ze skupiny sestávající z BH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, aduktu BH<sub>3</sub>
      <sup>.</sup>Y, A<sup>+</sup>[BH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, boranů obsahujících alespoň dva atomy boru, AlH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, aduktu AlH<sub>3</sub>
      <sup>.</sup>Z, A<sup>+</sup>[AlH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, alanů obsahujících alespoň dva atomy hliníku, kde A<sup>+</sup> je kationt alkalického kovu (např. sodný, draselný, lithný), kationt kovu alkalických zemin (např. vápenatý) nebo kationt ammonia nebo tetraalkylammonia; kde X je halogen, kyano, fosfino, amino, alkyl, alkoxy nebo acyloxy; kde Y je THF, NHMe<sub>2</sub>, NHEt<sub>2</sub>, NEt<sub>3</sub>, NH<sub>3, </sub>2-methylpyridin, pyridin, NH<sub>2</sub>tBu, SMe<sub>2</sub> nebo PPh<sub>3</sub>; a kde Z je ether, sulfid nebo amin.</p>
  </abstract>
  <abstract lang="EN">
    <p num="1">The subject of the invention applies to a method of reactivation of Raney nickel, where Raney nickel, which was already previously used as a catalyst, is combined with an activator amounting to 0.1 to 10 wt. % with regard to the weight of Raney nickel, generating reactivated Raney nickel, whereas the above-mentioned activator contains at least one atom of boron or aluminium directly bonded with at least one atom of hydrogen. The above-mentioned activator is selected from a group consisting of BH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, BH<sub>3</sub>Y adduct, A<sup>+</sup>[BH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, boranes containing at least two atoms of boron, AlH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, AlH<sub>3</sub>Z adduct, A<sup>+</sup>[AlH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, alanes containing at least two atoms of aluminium, where A<sup>+</sup> is a alkali metal cation (e.g. sodium, potassium, lithium), an alkali  earth metal cation (e.g. calcium) or a cation of ammonium or tetraalkylammonium; where X is halogen, cyano, phosphino, amino, alkyl, alkoxy or acyloxy; where Y is THF, NHMe<sub>2</sub>, NHEt<sub>2</sub>, NEt<sub>3</sub>, NH<sub>3</sub>, 2-methylpyridine, pyridine, NH<sub>2</sub>tBu, SMe<sub>2</sub> or PPh<sub>3</sub>; and where Z is ether, sulphide or amine.</p>
  </abstract>
  <abstract lang="CS">
    <p num="1">Předmětem řešení je způsob reaktivace Raneyova niklu, kde Raneyův nikl, který již byl předtím použit jako katalyzátor, je smíchán s aktivátorem v množství 0,1 až 10 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu za vzniku reaktivovaného Raneyova niklu, přičemž uvedený aktivátor strukturně obsahuje alespoň jeden atom boru nebo hliníku přímo vázaný s alespoň jedním atomem vodíku. Uvedený aktivátor je zvolen ze skupiny sestávající z BH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, aduktu BH<sub>3</sub>×Y, A<sup>+</sup>[BH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, boranů obsahujících alespoň dva atomy boru, AlH<sub>1-3</sub>X<sub>0-2</sub>, aduktu AlH<sub>3</sub>×Y, A<sup>+</sup>[AlH<sub>1-4</sub>X<sub>0-3</sub>]<sup>−</sup>, alanů obsahujících alespoň dva atomy hliníku, kde A<sup>+</sup> je kationt alkalického kovu (např. sodný, draselný, lithný), kationt kovu alkalických zemin (např. vápenatý) nebo kationt ammonia nebo tetraalkylammonia; kde X je halogen, kyano, fosfino, amino, alkyl, alkoxy nebo acyloxy; a kde Y je ether, sulfid, amin nebo fosfin.</p>
  </abstract>
  <description id="desc" lang="cs">
    <p num="1">Způsob reaktivace Raneyova niklu </p>
    <p num="2"> </p>
    <p num="3"> </p>
    <p num="4">Oblast techniky </p>
    <p num="5"> </p>
    <p num="6">Tento vynález se týká způsobu reaktivace Raneyova niklu aktivátorem na bázi boranů, alanů nebo hydridů boru či hliníku. </p>
    <p num="7"> </p>
    <p num="8"> </p>
    <p num="9">Dosavadní stav techniky </p>
    <p num="10"> </p>
    <p num="11">Raneyův nikl (Ra-Ni) je vodíkem nasycená, houbovitá forma kovu, která se získá ze slitiny hliníku s niklem jejím vyleptáním hydroxidem sodným. Tím se rozpustí většina přítomného hliníku za vzniku těžké sedliny černého niklu, který se promýváním a sedimentací vypere a v mokrém stavu uchovává pro vlastní použití. Obsahuje stále značné množství hliníku, případně další kovy přidávané k úpravě jeho vlastností. Ra-Ni je nutno uchovávat mokrý, protože v suchém stavu je pyroforický, hrozí jeho znehodnocení a je nebezpečný z požárního hlediska i bezpečnosti práce. </p>
    <p num="12"> </p>
    <p num="13">Ra-Ni se široce užívá v laboratorní i průmyslové organické syntéze, zejména pro hydrogenace různých funkčních skupin (např. -NO2, -CHO, -CO-, -COOR, -CN) nebo násobných vazeb uhlovodíků (např. alkenů, alkynů, arenů), dehydrogenace (např. isopropanolu na aceton), reduktivní dehalogenace (např. haloarenů), desulfurace (např. thioacetalů, thiofenu) a mnohé jiné reakce, většinou za tlaku a zvýšených teplot. Místo plynného vodíku se někdy užívá tzv. „transfer-hydrogenace“, kde se jako zdroj vodíku použije uhlovodík (cyklohexen), hydrazin, isopropylalkohol, kyselina mravenčí, směs kyseliny mravenčí a mravenčanu amonného apod. </p>
    <p num="14"> </p>
    <p num="15">Množství použitého Ra-Ni se obvykle pohybuje v jednotkách % hmotn. vůči redukované sloučenině, v některých případech málo reaktivních látek je však množství až 100 % hmotn. Tím vzniká jednak problém ekonomický (vysoká spotřeba katalyzátoru), tak i technologický (obtížná recyklace nebo likvidace). Navíc, po použití je Ra-Ni plně nasycen vodíkem, čímž je jeho reaktivita a pyroforičnost ještě vyšší než u nepoužitého Ra-Ni, a k tomu většinou obsahuje organické látky z reakce a rozpouštědla, jež při zahoření zvyšují vzniklé problémy. K zahoření stačí malá část na povrchu, která při pyroforické reakci zažehne přítomné rozpouštědlo. Pro omezení spotřeby Ra-Ni a jeho opakované použití jsou v současném stavu techniky známy různé způsoby. </p>
    <p num="16"> </p>
    <p num="17">Příčiny, důsledky a teorie o deaktivaci katalyzátorů je popsána v publikaci John B. Butt, Eugene E. Petersen: Activation, Deactivation, and Poisoning of Catalyst, Academic Press 1988. V případě, že nedochází k rychlé deaktivaci katalyzátoru, může se po skončení reakce jednoduše nechat usadit, stáhnout kapalnou fázi k dalšímu zpracování a ke katalyzátoru na dně reaktoru přidat další násadu a cyklus opakovat. Pomalá deaktivace Ra-Ni je však spíše výjimečná, nebo ji lze využít pouze s malým počtem cyklů, a obvykle dochází k poměrně rychlé deaktivaci. Pokud deaktivace není příliš rychlá, lze rovněž do každé následné násady přidat nap. 10 % hmotn. čerstvého Ra-Ni, což však má své omezení, neboť dochází ke zvyšování poměru pevné a kapalné fáze v reaktoru. Obvykle se nedá navyšování násady použít víc jak 10x, a to pouze při malém poklesu aktivity katalyzátoru. Výhodou však je, že katalyzátor zůstává v reaktoru, je tedy kromě finální fáze eliminováno riziko zahoření. Problém však spočívá v tom, že na aktivním povrchu katalyzátoru se usazují různé nečistoty (polymery, sirné sloučeniny apod.), které katalyzátor deaktivují. Jiná forma deaktivace spočívá ve vytvoření oxidovaných center, kde již není možná katalytická aktivita (sorpce atomárního vodíku). </p>
    <p num="18"> </p>
    <p num="19">Katalytickou aktivitu Ra-Ni lze někdy obnovit jednoduchým vyvařením s rozpouštědlem, např. ethanolem u hydrogenace glukózy (Topics in Catalysis (2019) 62, 570-578).  </p>
    <p num="20"> </p>
    <p num="21">V čínské patentové přihlášce CN 112517024 A byl k reaktivaci Ra-Ni při výrobě pymetrozinu použit horký dimethylformamid.  </p>
    <p num="22"> </p>
    <p num="23">Při velkokapacitní hydrogenaci 2-butanonu byl pro regeneraci Ra-Ni studován superkritický CO2 (Ind. Eng. Chem. Res. 2001, 40, 1589-1590).  </p>
    <p num="24"> </p>
    <p num="25">Voda za vysoké teploty a tlaku reaktivuje Ra-Ni z dehydrogenace cyklohexanu na benzen (Journal of Environmental Chemical Engineering 4 (2016) 3253-3259).  </p>
    <p num="26"> </p>
    <p num="27">V americkém patentu US 1431982 A je popsána reaktivace niklových katalyzátorů pro ztužování tuků přídavkem kyseliny, např. 1% HCl, zředěná kyselina mléčná nebo mravenčí.  </p>
    <p num="28"> </p>
    <p num="29">V americkém patentu US 3165478 A je popsána reaktivace Ra-Ni při výrobě H2O2 antrachinonovým postupem přídavkem methanolické kyseliny octové nebo propionové. </p>
    <p num="30"> </p>
    <p num="31">Dle amerického patentu US 3657157 A aktivují Ra-Ni různé organické kyseliny, s výhodou kyselina mléčná, tím, že je v katalyzátoru neutralizována zbytková alkalinita na přesně neutrální pH a poté se katalyzátor vypere vodou.  </p>
    <p num="32"> </p>
    <p num="33">Při hydrogenaci nitrilů zvyšuje účinnost promytí aplikace ultrazvuku (Catalysts 2020, 10, 229). </p>
    <p num="34"> </p>
    <p num="35">Jiná, velmi často užívaná metoda reaktivace Ra-Ni je působení zředěného hydroxidu sodného, za chladu nebo za varu. Tím se pravděpodobně odleptá další množství hliníku z katalyzátoru a vytvoří se nová aktivní centra.  </p>
    <p num="36"> </p>
    <p num="37">Ra-Ni byl k reaktivaci vařen s roztokem NaOH po hydrogenaci nitrilů dle amerického patentu US 8329955 A, a po hydrogenaci polymerních peroxidů dle amerického patentu US 3980720 A a čínského patentu CN 102580766 B.  </p>
    <p num="38"> </p>
    <p num="39">V japonské patentové přihlášce JPH 09132536 byl Ra-Ni zahříván s roztokem benzoátu sodného na 170 °C.  </p>
    <p num="40"> </p>
    <p num="41">V německém patentu DE 1667006 B1 se pro snížení pyroforičnosti Ra-Ni, a tím jeho bezpečnější manipulaci s výhodou používá H2O2. Oxidační činidla však byla studována rovněž k reaktivaci Ra-Ni, např. NaClO nebo anodická oxidace (Zeitschrift für Naturforschung, Teil B Anorganische Chemie, Organische Chemie, 1985, 40, 814). </p>
    <p num="42"> </p>
    <p num="43">V čínské patentové přihlášce CN 106834702 A byl k řešení ekonomické a ekologické zátěže použitý Ra-Ni převeden na komerčně aplikovatelné nikelnaté soli. Roztok nikelnaté soli lze pak po vyčištění redukovat pomocí NaBH4 na nikl podobný Ra-Ni (Journal of the Polish Mineral Society 2019, 177). </p>
    <p num="44"> </p>
    <p num="45">Výše uvedené metody reaktivace Ra-Ni mají velmi omezenou aplikovatelnost pro prodloužení životnosti Ra-Ni v reaktoru, protože jakákoliv manipulace s ním mimo reaktor je drahá a riziková. Obecně lze sice Ra-Ni reaktivovat promytím katalyzátoru rozpouštědly nebo vyvářením s NaOH, ale tyto metody jsou v hydrogenačním autoklávu problematické, neboť poté je třeba mnohonásobné promývání se sedimentací, k čemuž hydrogenační autokláv není vhodný. Navíc, ve skutečnosti promývání rozpouštědly nezabrání poklesu aktivity Ra-Ni z důvodu nevratné sorpce nečistot na povrchu a snížení počtu aktivních míst pro vodík, ale tento pokles nanejvýš zpomalí. Promývání odstraňuje zejména sedimenty, nezabraňuje však deaktivaci aktivních center. </p>
    <p num="46"> </p>
    <p num="47">V publikaci I. Pogorelič a kol.: „Rapid, efficient and selective reduction of aromatic nitro compounds with sodium borohydride and Raney nickel“ Journal of Molecular Catalysis A: Chemical 274 (2007) 202-207, je naznačena <i>in </i>
      <i>situ</i> tvorba molekulárního vodíku na povrchu Ra-Ni (viz str. 203, pravý odst.) při redukci nitroskupiny na aminoskupinu v přítomnosti redukčního činidla NaBH4, čímž uvedená redukce proběhne až do stádia aminu (viz schéma 1 a tabulka 2 uvedené publikace). Nejedná se však o aktivaci již použitého Ra-Ni pomocí NaBH4, redukční činidlo NaBH4 se pro redukci používá v nadbytku vzhledem k Ra-Ni. </p>
    <p num="48"> </p>
    <p num="49">V publikaci G. Rao a kol.: „Raney Nickel-Catalyzed Hydrogenation of Unsaturated Carboxylic Acids with Sodium Borohydride in Water“ Synthetic Communication 42: 893-904, 2012 je popsána hydrogenace pomocí kombinace Ra-Ni/NaBH4 ve vodě, přičemž redukčním činidlem je NaBH4 (viz str. 898, schéma 2 a poslední odstavec, str. 899, čtvrtý odstavec uvedené publikace). Konkrétně pro substrát kyseliny <i>o</i>-styrylbenzoové byl Raneyův nikl úspěšně použit 10krát bez poklesu výtěžku nebo aktivity. Nejedná se však o aktivaci již použitého Ra-Ni pomocí NaBH4, redukční činidlo NaBH4 se pro redukci používá ve vysokém poměru vzhledem k Ra-Ni, což má tendenci katalyzovanou reakci zpomalovat. </p>
    <p num="50"> </p>
    <p num="51">V publikaci J.-K. Kim: „Catalytic hydrodechlorination of chlorophenols“ doktorská disertace Macdonald Campus of McGill University, Kanada, únor 2006 (dostupné na https://escholarship.mcgill.ca/concern/theses/0k225b309 dne 20.9.2019) je popsána dehydrochlorace pomocí Ra-Ni/NaBH4, resp. Ra-Ni/H2/NaBH4 (tabulka 1 na str. 43, experimenty 1O, 1P uvedené publikace), přičemž redukčním činidlem je NaBH4, případně kombinace NaBH4 a H2, avšak bez udání konkrétního množství (str. 23, třetí odst. uvedené publikace), pouze obecně (str. 17, poslední odst. uvedené publikace) 12 až 25 mg NaBH4 a 25 mg katalyzátoru. Nejedná se o aktivaci již použitého Ra-Ni pomocí NaBH4, redukční činidlo NaBH4 se pro redukci používá ve vysokém poměru vzhledem k Ra-Ni, což má tendenci katalyzovanou reakci zpomalovat. </p>
    <p num="52"> </p>
    <p num="53">Ve stavu techniky tedy vzniká potřeba jednoduchého, bezpečného, ekonomicky a ekologicky nezatěžujícího a pro hydrogenační autoklávy vhodného způsobu reaktivace Raneyova niklu, který již byl předtím použit jako katalyzátor. </p>
    <p num="54"> </p>
    <p num="55"> </p>
    <p num="56">Podstata vynálezu </p>
    <p num="57"> </p>
    <p num="58">Cílem vynálezu je poskytnout způsob reaktivace Raneyova niklu, který je jednoduše aplikovatelný v hydrogenačních autoklávech i u více po sobě jdoucích hydrogenačních cyklech a který zároveň předchází nebezpečí spojenému s deaktivací katalyzátoru vzhledem k pyroforičnosti Ra-Ni. </p>
    <p num="59"> </p>
    <p num="60">Uvedeného cíle je dosaženo způsobem reaktivace Raneyova niklu, ve kterém je Raneyův nikl, který již byl předtím použit jako katalyzátor, smíchán s aktivátorem v množství 0,1 až 10 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu za vzniku reaktivovaného Raneyova niklu, přičemž uvedený aktivátor strukturně obsahuje alespoň jeden atom boru nebo hliníku přímo vázaný s alespoň jedním atomem vodíku. </p>
    <p num="61"> </p>
    <p num="62">Uvedený aktivátor je zvolen ze skupiny sestávající z BH1-3X0-2, aduktu BH3⋅Y, A+[BH1-4X0-3]−, boranů obsahujících alespoň dva atomy boru, AlH1-3X0-2, aduktu AlH3⋅Z, A+[AlH1-4X0-3]−, alanů obsahujících alespoň dva atomy hliníku, kde A+ je kationt alkalického kovu (např. sodný, draselný, lithný), kationt kovu alkalických zemin (např. vápenatý) nebo kationt ammonia nebo tetraalkylammonia; kde X je halogen, kyano, fosfino, amino, alkyl, alkoxy nebo acyloxy; kde Y je THF, NHMe2, NHEt2, NEt3, NH3, 2-methylpyridin, pyridin, NH2tBu, SMe2 nebo PPh3; a kde Z je ether, sulfid nebo amin. </p>
    <p num="63"> </p>
    <p num="64">Podstata způsobu dle tohoto vynálezu spočívá v tom, že uvedený aktivátor, aplikovaný ve stopových množstvích efektivně reaktivuje Raneyův nikl, přičemž se získá zpět jeho plná aktivita jen přídavkem malého množství aktivátoru, a to i v případě více reakčních cyklů, když je aplikován před každým dalším cyklem. Aktivaci tedy lze provést přidáním aktivátoru ke katalyzátoru z předchozí katalytické reakce po odčerpání předchozí reakční směsi, tedy provést pre-aktivaci před dávkováním další reakční násady, nebo i dávkováním spolu s další reakční násadou. Předpokládá se, že Ra-Ni je deaktivován v aktivních centrech vytvořením vazeb Ni-OH a Ni=O, které jsou narušeny během aktivace uvedeným aktivátorem, čímž se aktivní centra obnoví. Co se týče známého jevu zahlcení aktivních center v reakcích spojených s tvorbou polymerních řetězců, tento jev nebyl při aktivaci Ra-Ni podle tohoto vynálezu pozorován. </p>
    <p num="65"> </p>
    <p num="66">Množství aktivátoru nad 10 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu má tendenci katalyzovanou reakci (např. katalytickou hydrogenaci) naopak zpomalovat. </p>
    <p num="67"> </p>
    <p num="68">Obecně již po prvním reakčním cyklu Ra-Ni klesá jeho katalytická aktivita a poločas reakce se prodlužuje, po aktivaci podle tohoto vynálezu však aktivita Ra-Ni zůstává nezměněna, případně dochází k nárůstu katalytické aktivity vzhledem k prvnímu reakčnímu cyklu. Aktivaci lze navíc mnohokrát opakovat a katalytická aktivita Ra-Ni zůstává dostatečná pro rychlé provedení reakce. </p>
    <p num="69"> </p>
    <p num="70">Jedna z výhod způsobu podle tohoto vynálezu spočívá v tom, že Ra-Ni po aktivaci má vůči mnoha reakčním systémům ještě vyšší aktivitu než čerstvý komerční Ra-Ni. Aktivace tak může být začleněna do výrobního procesu před samotným prvním reakčním cyklem. </p>
    <p num="71"> </p>
    <p num="72">Další z výhod způsobu podle tohoto vynálezu spočívá v tom, že použitý Ra-Ni může zůstat v reaktoru (např. hydrogenačním autoklávu), kde se aktivuje spolu s další šarží. Vedle mnohonásobné recyklace, která zrychluje a zlevňuje proces v přímých nákladech, je výhodou rovněž omezení rizikového odstraňování katalyzátoru ze systému a jeho úprava pro bezpečnou likvidaci či přepravu, což je značným technickým a ekonomickým problémem zejména u velkovýrob. </p>
    <p num="73"> </p>
    <p num="74">S výhodou je uvedený aktivátor zvolen ze skupiny sestávající z BH3⋅THF, BH3⋅NHMe2, BH3⋅NHEt2, BH3⋅NEt3, BH3⋅NH3, komplexu BH3 a 2-methylpyridinu nebo pyridinu, BH3⋅NH2tBu, BH3⋅SMe2, BH3⋅PPh3, 9-borabicyklo[3.3.1]nonanu, Li[BH4], Li[BHEt3], L-selektridu, Na[BH4], Na[BH3CN], Na[BH(OAc)3], Na[BHEt3], K[BH4], (NMe4)[BH4], (NEt4)[BH4], (NPr4)[BH4], (NBu4)[BH4], Mg[BH4]2, Ca[BH4]2, (<i>i</i>Bu2AlH)2 (známý jako DIBAL-H), Li[AlH4], Li[AlH(OtBu)3], Na[AlH2(OCH2CH2OCH3)2] (známý jako Red-Al) a Na[AlH4]. </p>
    <p num="75"> </p>
    <p num="76">Ve výhodném provedení je uvedeným aktivátorem Na[BH4], s výhodou rozpuštěný v roztoku methanolu nebo ethanolu. Na[BH4] rozpuštěný v nižších alkoholech snadno a rychle reaguje za vzniku trialkyl-borátů, které jsou většinou nereaktivní a těkavé, viz níže. </p>
    <p num="77"> </p>
    <p num="78">V jiném výhodném provedení je uvedeným aktivátorem Li[BH4], který je aplikovatelný i v aprotických rozpouštědlech díky své rozpustnosti. </p>
    <p num="79"> </p>
    <p num="80">V jiném výhodném provedení je uvedeným aktivátorem Na[BH3CN] nebo Na[BH(OAc)3] nebo Li[BHEt3] nebo BH3⋅THF, které lze využít při hydrogenacích v málo polárních rozpouštědlech. </p>
    <p num="81"> </p>
    <p num="82">V jiném výhodném provedení je uvedeným aktivátorem (<i>i</i>Bu2AlH)2, Li[AlH4] nebo Li[AlH(OtBu)3], které lze využít v aprotických rozpouštědlech. </p>
    <p num="83"> </p>
    <p num="84">S výhodou je Raneyův nikl smíchán s aktivátorem v množství 0,2 až 2 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu, přičemž v množství menším než 0,2 % hmotn. je v některých případech reakční rychlost nízká a přičemž množství vyšší než 2 % hmotn. je v některých případech pro reakční rychlost nepotřebné.  </p>
    <p num="85"> </p>
    <p num="86">S výhodou je uvedený aktivátor rozpuštěn v protickém polárním rozpouštědle, např. vodě, methanolu nebo ethanolu. Protože tato malá množství aktivátoru jsou v protickém prostředí, zejména alkoholů bez stabilizujících alkálií nestálé, v alkoholech se přemění na nereaktivní trialkyl-boráty. V případě trimethyl-borátu vzniklého rozpuštěním aktivátoru na bázi boru (např. Na[BH4]) v methanolu s bodem varu 68 °C jej lze odpařit spolu s rozpouštědlem (bod varu methanolu je 65 °C), a nekontaminuje tak reakční produkty borem. Při použití aktivátoru na bázi boru (např. Na[BH4]) rozpuštěného v ethanolu je bod varu triethyl-borátu 118 °C (podstatně vyšší oproti ethanolu), avšak i při více reakčních cyklech se dá snadno odstranit rektifikací. V případě použití aktivátoru na bázi hliníku reaguje uvedený aktivátor se stopami vody v reakční směsi na hydratované oxidy hlinité, které jsou v Ra-Ni běžně přítomny v podstatně větších množstvích, takže neinterferují. </p>
    <p num="87"> </p>
    <p num="88">Rozpouštědla použitá pro reakce s reaktivací Ra-Ni jsou obecně shodná s rozpouštědly, běžně užívanými pro tyto reakce jako takové, např. voda, nižší alkoholy (methanol, ethanol), diethylether, THF, ethylacetát, toluen, nebo jejich směsi. Existuje možnost provést aktivaci s aktivátorem rozpuštěných v jiném rozpouštědle než je rozpouštědlo samotné reakce, avšak s ohledem na malé množství rozpouštědlo aktivátoru nevadí v další reakci, nebo lze před a po aktivaci provést výměnu rozpouštědla dekantací. </p>
    <p num="89"> </p>
    <p num="90">S výhodou je uvedený aktivátor rozpuštěn v aprotickém rozpouštědle, např. diethyletheru, THF, ethyl-acetátu nebo toluenu, což může výhodné pro některé reakce citlivé na přítomnost vlhkosti nebo protonizácii rozpouštědlem. </p>
    <p num="91"> </p>
    <p num="92">S výhodou je Raneyův nikl smíchán s aktivátorem před přidáním nebo spolu s přidáním reakční složky, která je následně na reaktivovaném Raneyově niklu podrobena katalytické hydrogenaci, hydrogenaci s přenosem vodíku ze substrátu, dehydrogenaci, dehalogenaci nebo desulfuraci (v některých případech). U hydrogenací lze pro demonstraci široké aplikovatelnosti tohoto vynálezu zmínit redukci funkčních skupin, např. -NO2, -CHO, -CO-, -COOR, -CN, nebo -N3, nebo hydrogenaci násobných vazeb uhlovodíků, iminů nebo azinů. </p>
    <p num="93"> </p>
    <p num="94">Reakční teplota při aktivaci není kritická, obecně lze použít teplotu od -50 °C až po bod varu použitého rozpouštědla, avšak s výhodou je rozsah teplot ve snáze udržitelném rozsahu 0 °C až 40 °C. Reakční čas rovněž není kritický, při pre-aktivaci je čas v rozsahu minut až několika hodin, s výhodou 10 až 30 minut. V případě smíchání aktivátoru s reakční násadou před zavedením do reakce o čas obecně nejde vůbec. Druh, výrobce, nebo aktivita použitého Ra-Ni obecně není důležitá, aktivace obvykle pracuje nezávisle na těchto parametrech. </p>
    <p num="95"> </p>
    <p num="96">V dalším aspektu je uvedeného cíle dosaženo aktivovaným Raneyovým niklem, připravitelným způsobem aktivace podle tohoto vynálezu. </p>
    <p num="97"> </p>
    <p num="98"> </p>
    <p num="99">Objasnění výkresů </p>
    <p num="100"> </p>
    <p num="101">
      <b>Podstata vynálezu je dále objasněna na příkladech jeho uskutečnění, které jsou popsány s využitím připojených výkresů, kde:</b>
    </p>
    <p num="102"> </p>
    <p num="103">obr. 1  znázorňuje závislost spotřeby H2 v čase u hydrogenace <i>D</i>-ribózy bez a s aktivátorem Na[BH4] (příklad 1); </p>
    <p num="104"> </p>
    <p num="105">obr. 2  znázorňuje závislost úbytku koncentrace <i>D</i>-ribózy v čase u hydrogenace <i>D</i>-ribózy s aktivátorem Na[BH4] (příklad 1); </p>
    <p num="106"> </p>
    <p num="107">obr. 3  znázorňuje závislost spotřeby H2 v čase u hydrogenace cyklohexanonu bez a s aktivátorem Na[BH4] (příklad 2); a </p>
    <p num="108"> </p>
    <p num="109">obr. 4  znázorňuje závislost spotřeby H2 v čase u hydrogenace 1-chlor-4-nitrobenzenu s aktivátorem Na[BH4] v různých množstvích (příklad 10). </p>
    <p num="110"> </p>
    <p num="111">
      <br/>
    </p>
    <p num="112"> </p>
    <p num="113">Příklady uskutečnění vynálezu </p>
    <p num="114"> </p>
    <p num="115">Vynález bude dále objasněn na příkladech uskutečnění s odkazem na příslušné výkresy, přičemž uvedené příklady nemají z hlediska rozsahu ochrany žádný omezující vliv. „ABX“ v obrázcích označuje aktivátor. </p>
    <p num="116"> </p>
    <p num="117">Příklad 1: Hydrogenace D-ribózy na ribitol </p>
    <p num="118"> </p>
    <p num="119">
      <img id="i0001" he="56" wi="225" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0001"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="120">
      <i>D</i>-ribóza 15 g (0,1 mol); voda 120 ml; Ra-Ni 8 g; teplota 45 až 50 °C; tlak H2 1,2 až 1,7 MPa. </p>
    <p num="121"> </p>
    <p num="122">Aktivátor: 0,3 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="123"> </p>
    <p num="124">Tabulka 1. Srovnání reakčních cyklů </p>
    <p num="125"> </p>
    <p num="126">
      <tables id="tab0001" num="0001">
        <table>
          <tgroup cols="6">
            <colspec colnum="1" colname="col1" colwidth="986"/>
            <colspec colnum="2" colname="col2" colwidth="1306"/>
            <colspec colnum="3" colname="col3" colwidth="1335"/>
            <colspec colnum="4" colname="col4" colwidth="1652"/>
            <colspec colnum="5" colname="col5" colwidth="1652"/>
            <colspec colnum="6" colname="col6" colwidth="1652"/>
            <tbody>
              <row>
                <entry morerows="2">
                  <b>Reakční čas [min</b>
                  <b>ut</b>
                  <b>]</b>
                </entry>
                <entry namest="col2" nameend="col6">
                  <b>Spotřeba H</b>
                  <b>2</b>
                  <b> [kPa]</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>
                  <b>1. reakční cyklus (bez aktivátoru)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>2. reakční cyklus (bez aktivátoru)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>2. reakční cyklus (s aktivátorem)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>5. reakční cyklus (s aktivátorem)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>10. reakční cyklus (s aktivátorem)</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>10</entry>
                <entry>330</entry>
                <entry>160</entry>
                <entry>270</entry>
                <entry>220</entry>
                <entry>240</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>20</entry>
                <entry>550</entry>
                <entry>300</entry>
                <entry>500</entry>
                <entry>400</entry>
                <entry>420</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>30</entry>
                <entry>700</entry>
                <entry>420</entry>
                <entry>660</entry>
                <entry>590</entry>
                <entry>610</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>
                  <b>40</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>830</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>520</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>780</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>740</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>760</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>50</entry>
                <entry>900</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>880</entry>
                <entry>880</entry>
                <entry>900</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>60</entry>
                <entry>960</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>940</entry>
                <entry>940</entry>
                <entry>960</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>90</entry>
                <entry>1050</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>1020</entry>
                <entry>1030</entry>
                <entry>1050</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>120</entry>
                <entry>1100</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>1030</entry>
                <entry>1100</entry>
                <entry>1120</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>150</entry>
                <entry>1120</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>1030</entry>
                <entry>1120</entry>
                <entry>1150</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>
                  <b>180</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1120</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>-</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1030</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1120</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1150</b>
                </entry>
              </row>
            </tbody>
          </tgroup>
        </table>
      </tables>
    </p>
    <p num="127"> </p>
    <p num="128">V prvním reakčním cyklu bez aktivátoru (obr. 1, plný kruh) dochází po 40 minut ke spotřebě H2 v množství 830 kPa a po 180 minut ke spotřebě H2 v množství 1120 kPa.  </p>
    <p num="129"> </p>
    <p num="130">V druhém reakčním cyklu bez aktivátoru (obr. 1, prázdný čtverec) dochází po 40 minut ke spotřebě H2 v množství pouze 520 kPa, tedy lze pozorovat významný pokles katalytické aktivity Ra-Ni a zpomalení reakce.  </p>
    <p num="131"> </p>
    <p num="132">V druhém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 1, prázdný kruh) dochází po 40 minut ke spotřebě H2 v množství 780 kPa a po 180 minut ke spotřebě H2 v množství 1030 kPa, tedy lze pozorovat postupné obnovení katalytické aktivity Ra-Ni.  </p>
    <p num="133"> </p>
    <p num="134">V pátém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 1, prázdný kosočtverec) dochází po 40 minut ke spotřebě H2 v množství 740 kPa a po 180 minut ke spotřebě H2 v množství 1120 kPa, tedy lze pozorovat úplné obnovení katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem.  </p>
    <p num="135"> </p>
    <p num="136">V desátém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 1, plný trojúhelník) dochází po 40 minut ke spotřebě H2 v množství 760 kPa a po 180 minut ke spotřebě H2 v množství 1150 kPa, tedy lze pozorovat nárůst katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem. </p>
    <p num="137"> </p>
    <p num="138">Aktivaci lze přitom opakovat mnohokrát (obr. 2, první reakční cyklus bez aktivátoru a druhý, pátý a desátý reakční cyklus s recyklací Ra-Ni s aktivátorem) bez výrazného poklesu katalytické aktivity Ra-Ni, jak lze vidět na úbytku koncentrace D-ribózy v čase. </p>
    <p num="139"> </p>
    <p num="140">Příklad 2: Hydrogenace cyklohexanonu na cyklohexanol </p>
    <p num="141"> </p>
    <p num="142">
      <img id="i0002" he="53" wi="140" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0002"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="143">Cyklohexanon 20,7 ml (0,2 mol); ethanol 70 ml; Ra-Ni 10 g; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,5 až 2,0 MPa; autokláv s mícháním. </p>
    <p num="144"> </p>
    <p num="145">Aktivátor: 1,0 % hmotn. (nebo 0,5 % hmotn. u šestého reakčního cyklu) Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="146"> </p>
    <p num="147">Tabulka 2. Srovnání reakčních cyklů </p>
    <p num="148"> </p>
    <p num="149">
      <tables id="tab0002" num="0002">
        <table>
          <tgroup cols="7">
            <colspec colnum="1" colname="col1" colwidth="916"/>
            <colspec colnum="2" colname="col2" colwidth="990"/>
            <colspec colnum="3" colname="col3" colwidth="1375"/>
            <colspec colnum="4" colname="col4" colwidth="1281"/>
            <colspec colnum="5" colname="col5" colwidth="1439"/>
            <colspec colnum="6" colname="col6" colwidth="1342"/>
            <colspec colnum="7" colname="col7" colwidth="1328"/>
            <tbody>
              <row>
                <entry morerows="2">
                  <b>Reakční čas [min</b>
                  <b>ut</b>
                  <b>]</b>
                </entry>
                <entry namest="col2" nameend="col7">
                  <b>Spotřeba H</b>
                  <b>2</b>
                  <b> [kPa]</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>
                  <b>1. reakční cyklus (bez aktivátoru)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>2., 3. a 4. reakční cyklus (s aktivátorem, 1,0 % hmotn. Ra-Ni)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>5. reakční cyklus (s aktivátorem, 1,0 % hmotn. Ra-Ni)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>6. reakční cyklus (s aktivátorem, 0,5 % hmotn. Ra-Ni)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>7. reakční cyklus (s aktivátorem, 1,0 % hmotn. Ra-Ni, teplota 60 °C)</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>10. reakční cyklus (s aktivátorem, 1,0 % hmotn. Ra-Ni)</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>2</entry>
                <entry>300</entry>
                <entry>500</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>4</entry>
                <entry>540</entry>
                <entry>1200</entry>
                <entry>1000</entry>
                <entry>900</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>6</entry>
                <entry>700</entry>
                <entry>1800</entry>
                <entry>1450</entry>
                <entry>1200</entry>
                <entry>1180</entry>
                <entry>-</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>8</entry>
                <entry>930</entry>
                <entry>1960</entry>
                <entry>1800</entry>
                <entry>1550</entry>
                <entry>1530</entry>
                <entry>1100</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>10</entry>
                <entry>1100</entry>
                <entry>
                  <b>1960</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1860</b>
                </entry>
                <entry>1840</entry>
                <entry>1810</entry>
                <entry>1400</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>14</entry>
                <entry>1570</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>1890</entry>
                <entry>1890</entry>
                <entry>1800</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>18</entry>
                <entry>1860</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>
                  <b>1970</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>1890</b>
                </entry>
                <entry>1900</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>20</entry>
                <entry>1930</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>
                  <b>1900</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>22</entry>
                <entry>1950</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>24</entry>
                <entry>
                  <b>19,7</b>
                </entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>-</entry>
              </row>
            </tbody>
          </tgroup>
        </table>
      </tables>
    </p>
    <p num="150"> </p>
    <p num="151">V prvním reakčním cyklu bez aktivátoru (obr. 3, plný čtverec) dochází ke spotřebě H2 v množství 1970 kPa po 24 minut Po skončení prvního reakčního cyklu byla zbývající reakční směs ponechána 20 minut sedimentovat, kapalná frakce byla odtažena výtlačnou trubicí a k Ra-Ni v autoklávu byl přidán aktivátor Na[BH4] (1,0 nebo 0,5 % hmotn.) rozpuštěný v ethanolu. Aktivace proběhla mícháním po dobu 20 minut a poté byl přidán cyklohexanon a reakční cyklus byl opakován sedmkrát, viz níže. </p>
    <p num="152"> </p>
    <p num="153">Ve druhém, třetím a čtvrtém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 3, plný kruh) dochází ke spotřebě H2 v množství 1960 kPa již po 10 minut, tedy lze pozorovat významné urychlení reakce a nárůst katalytické aktivity Ra-Ni. </p>
    <p num="154"> </p>
    <p num="155">V pátém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 3, prázdný kruh) dochází ke spotřebě H2 v množství 1860 kPa již po 10 minut, tedy lze pozorovat významné urychlení reakce a nárůst katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem. </p>
    <p num="156"> </p>
    <p num="157">V šestém reakčním cyklu s aktivátorem v polovičním množství (obr. 3, plný kruh) dochází ke spotřebě H2 v množství 1970 kPa již po 18 minut, tedy lze pozorovat mírné urychlení reakce a nárůst katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem.  </p>
    <p num="158"> </p>
    <p num="159">V sedmém reakčním cyklu s aktivátorem v polovičním množství při zvýšené teplotě (obr. 3, plný trojúhelník) dochází ke spotřebě H2 v množství 1890 kPa již po 18 minut, tedy lze pozorovat mírné urychlení reakce a nárůst katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem.  </p>
    <p num="160"> </p>
    <p num="161">V desátém reakčním cyklu s aktivátorem (obr. 3, plný kosočtverec) dochází ke spotřebě H2 v množství 1900 kPa již po 20 minut, tedy lze pozorovat mírné urychlení reakce a nárůst katalytické aktivity Ra-Ni ve srovnání s prvním reakčním cyklem.  </p>
    <p num="162"> </p>
    <p num="163">Po skončení hydrogenace byla reakční směs ponechána 20 minut sedimentovat, kapalina odtažena výtlačnou trubicí a k Ra-Ni v autoklávu přidána další shodná násada ethanolu s 0,1 g NaBH4, mícháno 20 minut a poté cyklohexanon a proces byl opakován. Křivky průběhu hydrogenace s novým a recyklovaným katalyzátorem jsou výše v obrázku č.3. </p>
    <p num="164"> </p>
    <p num="165">Příklad 3: Hydrogenace cyklohexanonu na cyklohexanol </p>
    <p num="166"> </p>
    <p num="167">
      <img id="i0003" he="47" wi="129" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0003"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="168">Cyklohexanon 20,7 ml (0,2 mol); ethanol 70 ml; Ra-Ni 10 g; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,5 až 2,0 MPa; autokláv s mícháním. </p>
    <p num="169"> </p>
    <p num="170">Aktivátor: Na[BH4] v % hmotn. dle tabulky 3 vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="171"> </p>
    <p num="172">Tabulka 3. Srovnání reakčních cyklů </p>
    <p num="173"> </p>
    <p num="174">
      <tables id="tab0003" num="0003">
        <table>
          <tgroup cols="4">
            <colspec colnum="1" colname="col1" colwidth="1239"/>
            <colspec colnum="2" colname="col2" colwidth="2192"/>
            <colspec colnum="3" colname="col3" colwidth="1559"/>
            <colspec colnum="4" colname="col4" colwidth="3509"/>
            <tbody>
              <row>
                <entry>
                  <b>Reakční cyklus</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>Množství aktivátoru [% hmotn. vzhledem k hmotnosti Ra-Ni]</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>Reakční doba [min</b>
                  <b>ut</b>
                  <b>]</b>
                </entry>
                <entry>
                  <b>Poznámka</b>
                </entry>
              </row>
              <row>
                <entry>1 bez aktivace</entry>
                <entry>0</entry>
                <entry>22</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>2 bez aktivace</entry>
                <entry>0</entry>
                <entry>-</entry>
                <entry>20 minut pouze reakční poločas</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>1</entry>
                <entry>1,0</entry>
                <entry>10</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>2</entry>
                <entry>0,5</entry>
                <entry>7</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>3</entry>
                <entry>0,5</entry>
                <entry>10</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>5</entry>
                <entry>0</entry>
                <entry>30</entry>
                <entry>reakční teplota 73 °C</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>6</entry>
                <entry>1,0</entry>
                <entry>18</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>7</entry>
                <entry>1,0</entry>
                <entry>18</entry>
                <entry>doba aktivace 6 dní</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>8</entry>
                <entry>1,0</entry>
                <entry>35</entry>
                <entry>rozpouštědlo voda</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>9</entry>
                <entry>1,5</entry>
                <entry>32</entry>
                <entry/>
              </row>
              <row>
                <entry>10</entry>
                <entry>1,5</entry>
                <entry>24</entry>
                <entry>doba aktivace 55 minut</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>13</entry>
                <entry>1,0</entry>
                <entry>26</entry>
                <entry>doba aktivace 60 minut</entry>
              </row>
              <row>
                <entry>15</entry>
                <entry>1,5</entry>
                <entry>25</entry>
                <entry>doba aktivace 42 minut</entry>
              </row>
            </tbody>
          </tgroup>
        </table>
      </tables>
    </p>
    <p num="175"> </p>
    <p num="176">Z tabulky 3 lze pozorovat, že reakční cyklus po aktivaci trvá méně ve srovnání s reakčním cyklem bez aktivace (cykly 1, 2, 3, 6 a 7). Prodloužením doby aktivace lze docílit srovnatelnou reakční dobu u cyklů bez aktivace a s aktivací (cykly 10, 13 a 15). Reakční cyklus naopak prodlužuje nepřítomnost aktivátoru (cyklus 5), v tomto případě přítomnost vody (cyklus 8) a pokročilý cyklus s krátkou dobou aktivace (cyklus 9). </p>
    <p num="177"> </p>
    <p num="178">Příklad 4: Hydrogenace cyklohexanonu na cyklohexanol </p>
    <p num="179"> </p>
    <p num="180">
      <img id="i0004" he="51" wi="137" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0004"/>
    </p>
    <p num="181">Cyklohexanon 20,7 ml (0,2 mol); ethanol 70 ml; Ra-Ni 10 g; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,5 až 2,0 MPa; autokláv s mícháním. </p>
    <p num="182"> </p>
    <p num="183">Aktivátor: 1,0 % hmotn. (nebo 0,5 % hmotn.) Li[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="184"> </p>
    <p num="185">Viz příklad 2, ale k reaktivaci katalyzátoru byl místo Na[BH4] použit Li[BH4] rozpuštěný v ethanolu ve shodném hmotnostním poměru. Výsledky neukázaly rozeznatelný rozdíl od dat z příkladu 2. </p>
    <p num="186"> </p>
    <p num="187">Příklad 5: Hydrogenace cyklohexanonu na cyklohexanol </p>
    <p num="188"> </p>
    <p num="189">
      <img id="i0005" he="56" wi="149" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0005"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="190">Cyklohexanon 20,7 ml (0,2 mol); THF 70 ml; Ra-Ni 10 g; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,5 až 2,0 MPa; autokláv s mícháním. </p>
    <p num="191"> </p>
    <p num="192">Aktivátor: 1,0 % hmotn. (nebo 0,5 % hmotn.) BH3⋅THF vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v THF </p>
    <p num="193"> </p>
    <p num="194">Viz příklad 2, ale k reaktivaci katalyzátoru byl místo Na[BH4] použit BH3.THF rozpuštěný v THF ve shodném hmotnostním poměru. Výsledky neukázaly rozeznatelný rozdíl od dat z příkladu 2. </p>
    <p num="195"> </p>
    <p num="196">Příklad 6: Hydrogenace benzaldehydu na benzylalkohol </p>
    <p num="197"> </p>
    <p num="198">
      <img id="i0006" he="73" wi="149" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0006"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="199">Benzaldehyd   21,4 g (0,2 mol); ethanol 80 ml; Ra-Ni 15 g; teplota 27 až 32 °C; tlak H2 1,1 až 2,0 MPa; autokláv s mícháním. </p>
    <p num="200"> </p>
    <p num="201">Aktivátor: 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v 10 ml ethanolu </p>
    <p num="202"> </p>
    <p num="203">Při přímém použití použitého Ra-Ni, tj. po odčerpání zbývající reakční směsi z prvního reakčního cyklu a násadě reakční směsi druhého reakčního cyklu, klesla rychlost hydrogenace přibližně na 50 %. Když byl Ra-Ni reaktivován aktivátorem, rychlost hydrogenace ve třetím reakčním cyklu byla o přibližně 50 % vyšší oproti původnímu čerstvému Ra-Ni, ve čtvrtém reakčním cyklu po opětovné aktivaci ještě asi o 10 % vyšší a v pátém reakčním cyklu byla rychlost po opětovné aktivaci stále ještě srovnatelná s čerstvým Ra-Ni. </p>
    <p num="204"> </p>
    <p num="205">Příklad 7: Hydrogenace diethyl-fumarátu na diethyl-sukcinát </p>
    <p num="206"> </p>
    <p num="207">
      <img id="i0007" he="66" wi="179" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0007"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="208">Diethyl-fumarát 8,6 ml (0,05 mol); ethanol 120 ml, Ra-Ni 4 g. </p>
    <p num="209"> </p>
    <p num="210">Aktivátor: 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="211"> </p>
    <p num="212">V tomto příkladu byl čerstvý Ra-Ni znovu použit třikrát bez reaktivace, přičemž je pozorován pokles rychlosti hydrogenace asi na 1/3 v každém dalším reakčním cyklu. Po uvedených celkem čtyřech reakčních cyklech byl katalyzátor aktivován aktivátorem po dobu 45 minut, čímž se katalytická aktivita vrátila na úroveň čerstvého Ra-Ni. </p>
    <p num="213"> </p>
    <p num="214">Příklad 8: Hydrogenace diethyl-fumarátu na diethyl-sukcinát </p>
    <p num="215"> </p>
    <p num="216">
      <img id="i0008" he="67" wi="174" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0008"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="217">Diethyl-fumarát 8,6 ml (0,05 mol); ethanol 120 ml, Ra-Ni 4 g. </p>
    <p num="218"> </p>
    <p num="219">Aktivátor: 1,0 % hmotn. (<i>i</i>Bu2AlH)2 vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v toluenu </p>
    <p num="220"> </p>
    <p num="221">Po uvedených celkem čtyřech reakčních cyklech z příkladu 7 byl katalyzátor promyt methanolem, methanol byl odstraněn promytím toluenem, a katalyzátor byl aktivován aktivátorem po dobu 20 minut. Po uvedených čtyřech cyklech nebyl pozorován pokles katalytické aktivity Ra-Ni. </p>
    <p num="222"> </p>
    <p num="223">Příklad 9: Hydrogenace acetonitrilu na ethylamin </p>
    <p num="224"> </p>
    <p num="225">
      <img id="i0009" he="41" wi="169" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0009"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="226">Acetonitril 10,5 ml (0,2 mol); ethanol 70 ml; Ra-Ni 6 g; 10% NH3 v methanolu 50 ml; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,0 až 3,0 MPa. </p>
    <p num="227"> </p>
    <p num="228">Aktivátor: 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="229"> </p>
    <p num="230">S čerstvým Ra-Ni trval první reakční cyklus 90 minut. Bez aktivace byla reakční doba druhého reakčního cyklu dvojnásobná, a po aktivaci před třetím i čtvrtém reakčním cyklem byla reakční doba přibližně 70 minut, což dokazuje vyšší katalytickou aktivitu Ra-Ni než čerstvý katalyzátor. </p>
    <p num="231"> </p>
    <p num="232">Příklad 10: Hydrogenace 1-chlor-4-nitrobenzenu na 4-chloranilin </p>
    <p num="233"> </p>
    <p num="234">
      <img id="i0010" he="80" wi="143" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0010"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="235">1-chlor-4-nitrobenzen 15,8 g (0,1 mol); ethanol 130 ml; Ra-Ni 5 g; teplota 45 až 55 °C; tlak H2 1,5-2,0 MPa. </p>
    <p num="236"> </p>
    <p num="237">Aktivátor: Aktivátor: 0,1 % hmotn. nebo 0,5 % hmotn. nebo 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v ethanolu </p>
    <p num="238"> </p>
    <p num="239">V tomto příkladu byl pokles katalytické aktivity Ra-Ni bez reaktivace vysoký. Avšak přídavek aktivátoru (0,1% hmotn., množství 50 mg, obr. 4, plný kosočtverec) opět vrátil katalytickou aktivitu, jelikož z původní reakční doby 20 minut u prvního reakčního cyklu s čerstvým Ra-Ni trval druhý reakční cyklus opět 20 minut po reaktivaci, katalytická aktivita se tudíž vrátila.  </p>
    <p num="240"> </p>
    <p num="241">Jak znázorňuje obr. 4, ve třetím reakčním cyklu byl přídavek aktivátoru vyšší (0,5 % hmotn., množství 250 mg, obr. 4, plný čtverec) a ve čtvrtém reakčním cyklu byl přídavek aktivátoru ještě vyšší (1,0 % hmotn., množství 500 mg, obr. 4, plný trojúhelník), což naopak vede k mírnému poklesu katalytické aktivity Ra-Ni a zpomalení reakce. </p>
    <p num="242"> </p>
    <p num="243">Příklad 11: Dehydrogenace pyridinu na 2,2’-bipyridin </p>
    <p num="244"> </p>
    <p num="245">
      <img id="i0011" he="47" wi="194" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0011"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="246">Aktivátor: 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v 10 ml ethanolu </p>
    <p num="247"> </p>
    <p num="248">Postup byl prováděn podle protokolu popsaného v Organic Syntheses, Coll. Vol. 5, p. 102 (1973) v množstvích 1/10 uváděné navážky, avšak místo připravovaného katalyzátoru dle postupu v Organic Syntheses byl použit komerčně dostupný Ra-Ni od společnosti Engelhart. Po 48 hodinách varu byla reakční směs analyzována pomocí plynové chromatografie na výtěžek 2,2’-bipyridinu. S čerstvým Ra-Ni bylo v prvním reakčním cyklu nalezeno 2,3 g výsledného produktu, ve druhém reakčním cyklu bez aktivace pouze 1,2 g výsledného produktu, a při následné aktivaci tohoto dvakrát použitého Ra-Ni s 0,1 g aktivátoru (0,15 % hmotn. vzhledem k množství Ra-Ni) se získalo až 2,45 g 2,2’-bipyridinu. </p>
    <p num="249"> </p>
    <p num="250">Příklad 12: Redukce methyl-[1-fenylmethyliden]aminu na benzylmethylamin </p>
    <p num="251"> </p>
    <p num="252">
      <img id="i0012" he="91" wi="317" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait" file="img0012"/>
      <br/>
    </p>
    <p num="253">Aktivátor: 1,0 % hmotn. Na[BH4] vzhledem k hmotnosti Ra-Ni, rozpuštěný v 10 ml ethanolu </p>
    <p num="254"> </p>
    <p num="255">Benzaldehyd (10,7 g; 0,1 mol) a methylamin (31,6 % vodný roztok; 10,8 g) byly smíseny v 80 ml ethanolu a po 10 minutách nasazeny do autoklávu. Hydrogenace byla provedena při 28 až 30 °C a tlaku 0,8 až 2,0 MPa. Použitý katalyzátor (Ra-Ni; 9 g) byl testován ihned po odstranění roztoku produktu, kdy byla přidána čerstvá dávka reakční směsi. Aktivace byla provedena 46 mg tetrahydridoboritanu sodného po dobu 20 minut. Bez aktivace reakční čas narostl o 50 %, avšak po aktivaci se reakční rychlost vrátila na původní úroveň.  </p>
    <p num="256"> </p>
    <p num="257"> </p>
    <p num="258">Průmyslová využitelnost </p>
    <p num="259"> </p>
    <p num="260">Výše popsaný způsob reaktivace Raneyova niklu lze využít v procesech katalytické hydrogenace, hydrogenace s přenosem vodíku ze substrátu, dehydrogenace, dehalogenace nebo desulfurace. </p>
  </description>
  <claims id="claim">
    <claim num="1">
      <claim-text>Způsob reaktivace Raneyova niklu, 
   <b>vyznačující se tím</b>, že Raneyův nikl, který již byl předtím použit jako katalyzátor, je smíchán s aktivátorem v množství 0,1 až 10 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu za vzniku reaktivovaného Raneyova niklu, přičemž uvedený aktivátor strukturně obsahuje alespoň jeden atom boru nebo hliníku přímo vázaný s alespoň jedním atomem vodíku, přičemž uvedený aktivátor je zvolen ze skupiny sestávající z BH
   <sub>1-3</sub>X
   <sub>0-2</sub>, aduktu BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>Y, A
   <sup>+</sup>[BH
   <sub>1-4</sub>X
   <sub>0-3</sub>]
   <sup>−</sup>, boranů obsahujících alespoň dva atomy boru, AlH
   <sub>1-3</sub>X
   <sub>0-2</sub>, aduktu AlH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>Z, A
   <sup>+</sup>[AlH
   <sub>1-4</sub>X
   <sub>0-3</sub>]
   <sup>−</sup>, alanů obsahujících alespoň dva atomy hliníku, kde A
   <sup>+</sup> je kationt alkalického kovu, kationt kovu alkalických zemin nebo kationt ammonia nebo tetralkylammonia; kde X je halogen, kyano, fosfino, amino, alkyl, alkoxy nebo acyloxy; kde Y je THF, NHMe
   <sub>2</sub>, NHEt
   <sub>2</sub>, NEt
   <sub>3</sub>, NH
   <sub>3, </sub>2-methylpyridin, pyridin, NH
   <sub>2</sub>tBu, SMe
   <sub>2</sub> nebo PPh
   <sub>3</sub>; a kde Z je ether, sulfid nebo amin.
  </claim-text>
    </claim>
    <claim num="2">
      <claim-text>Způsob podle nároku 1, 
   <b>vyznačující se tím</b>, že uvedený aktivátor je zvolen ze skupiny sestávající z BH
   <sub>3 </sub>
        <sup>.</sup>THF, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>NHMe
   <sub>2</sub>, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>NHEt
   <sub>2</sub>, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>NEt
   <sub>3</sub>, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>NH
   <sub>3, </sub>komplexu BH
   <sub>3</sub> a 2-methylpyridinu nebo pyridinu, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>NH
   <sub>2</sub>tBu, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>SMe
   <sub>2</sub>, BH
   <sub>3</sub>
        <sup>.</sup>PPh
   <sub>3</sub>, 9-borabicyklo[3.3.1]nonanu, Li[BH
   <sub>4</sub>], Li[BHEt
   <sub>3</sub>], L-selektridu, Na[BH
   <sub>4</sub>], Na[BH
   <sub>3</sub>CN], Na[BH(OAc)
   <sub>3</sub>], Na[BHEt
   <sub>3</sub>], K[BH
   <sub>4</sub>], (NMe
   <sub>4</sub>)[BH
   <sub>4</sub>], (NEt
   <sub>4</sub>)[BH
   <sub>4</sub>], (NPr
   <sub>4</sub>)[BH
   <sub>4</sub>], (NBu
   <sub>4</sub>)[BH
   <sub>4</sub>], Mg[BH
   <sub>4</sub>]
   <sub>2</sub>, Ca[BH
   <sub>4</sub>]
   <sub>2</sub>, (
   <i>i</i>Bu
   <sub>2</sub>AlH)
   <sub>2</sub>, Li[AlH
   <sub>4</sub>], Li[AlH(OtBu)
   <sub>3</sub>], Na[AlH
   <sub>2</sub>(OCH
   <sub>2</sub>CH
   <sub>2</sub>OCH
   <sub>3</sub>)
   <sub>2</sub>] a Na[AlH
   <sub>4</sub>].
  </claim-text>
    </claim>
    <claim num="3">
      <claim-text>Způsob podle kteréhokoliv z předcházejících nároků, 
   <b>vyznačující</b>
        <b> </b>
        <b>se</b>
        <b> </b>
        <b>tím</b>, že uvedeným aktivátorem je Na[BH
   <sub>4</sub>].
  </claim-text>
    </claim>
    <claim num="4">
      <claim-text>Způsob podle kteréhokoliv z předcházejících nároků, 
   <b>vyznačující</b>
        <b> </b>
        <b>se</b>
        <b> </b>
        <b>tím</b>, že Raneyův nikl je smíchán s aktivátorem v množství 0,2 až 2 % hmotn. vzhledem k hmotnosti Raneyova niklu.
  </claim-text>
    </claim>
    <claim num="5">
      <claim-text>Způsob podle kteréhokoliv z předcházejících nároků, 
   <b>vyznačující</b>
        <b> </b>
        <b>se</b>
        <b> </b>
        <b>tím</b>, že aktivátor je rozpuštěn v protickém polárním rozpouštědle, zejména ve vodě, methanolu nebo ethanolu, nebo v aprotickém rozpouštědle, zejména v diethyletheru, THF, ethyl-acetátu nebo toluenu.
  </claim-text>
    </claim>
    <claim num="6">
      <claim-text>Zůsob podle kteréhokoliv z předcházejících nároků, 
   <b>vyznačující se tím</b>, že Raneyův nikl je smíchán s aktivátorem před přidáním nebo spolu s přidáním reakční složky, která je následně na reaktivovaném Raneyově niklu podrobena katalytické hydrogenaci, hydrogenaci s přenosem vodíku ze substrátu, dehydrogenaci, dehalogenaci nebo desulfuraci.
  </claim-text>
    </claim>
  </claims>
  <drawings id="draw">
    <figure num="1">
      <img file="2500496y6oy3og4pym8sscr69.jpg" img-content="drawing" img-format="jpg" wi="500" he="433"/>
    </figure>
    <figure num="2">
      <img file="25004960mmewvzq82yhm8ssdbub.jpg" img-content="drawing" img-format="jpg" wi="500" he="457"/>
    </figure>
    <figure num="3">
      <img file="2500496eiufuobts07m8ssdz0c.jpg" img-content="drawing" img-format="jpg" wi="500" he="503"/>
    </figure>
    <figure num="4">
      <img file="2500496gexxolv9z8pm8sseszv.jpg" img-content="drawing" img-format="jpg" wi="500" he="459"/>
    </figure>
  </drawings>
</ep-patent-document>
