<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<!DOCTYPE ep-patent-document SYSTEM "OpenDataPatent_cz.dtd">
<ep-patent-document lang="en" file="OpendataIPOCZ_PT_DIFF_PV1987-4538.xml" country="CZ" doc-number="264623" kind="B6">
  <bibliographic-data country="CZ">
    <publication-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>264623</doc-number>
        <kind>B6</kind>
        <date>1989-08-14</date>
      </document-id>
    </publication-reference>
    <classifications-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="1">
        <section>C</section>
        <class>11</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>7</main-group>
        <subgroup>00</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>N</classification-value>
        <action-date>
          <date>20060506</date>
        </action-date>
        <classification-status>R</classification-status>
        <classification-data-source>M</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>EP</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="2">
        <section>A</section>
        <class>01</class>
        <subclass>N</subclass>
        <main-group>33</main-group>
        <subgroup>02</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20051110</date>
        </action-date>
        <classification-status>R</classification-status>
        <classification-data-source>M</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>EP</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
    </classifications-ipcr>
    <application-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>1987-4538</doc-number>
        <date>1987-06-19</date>
      </document-id>
    </application-reference>
    <language-of-filing>cs</language-of-filing>
    <language-of-publication>cs</language-of-publication>
    <invention-title lang="CS">Biocidní prostředek </invention-title>
  </bibliographic-data>
  <description>
    <p id="p0001" num="0001">Vynález se týká biocidního prostředku s výraznými antimikrobiálními účinky, zejména proti zánětům mléčné žlázy, mastitidám u hospodářských zvířat.</p>
    <p id="p0002" num="0002">Konzumní mléko patří mezi nenahraditelné složky výživy lidí, a proto jsou na něho kladeny vysoké požadavky jak z hlediska hygienické jakosti i biologické plnohodnosti (obsah bílkovin, minerálních látek, tuků, vitaminů), tak i z hlediska zdravotní nezávadnosti,</p>
    <heading>

kontaminace patogenními a podmíněně patogenními mikroorganismy, residuí pesticidních látek,</heading>
    <p id="p0003" num="0003">toxinú a rizikových chemických prvků. Vzhledem k tomu, že se perspektivně počítá s rozšířením výroby mlékárenských výrobků vysoké biologické hodnoty a dlouhodobé trvanlivosti, je žádoucí</p>
    <p id="p0004" num="0004">podstatně zlepšit vedle primární technologie zpracování mléka, to je čistoty a desinfekce stájí a strojního zařízení v prvovýrobě, také zdravotní stav skotu. Zhoršený zdravotní</p>
    <p id="p0005" num="0005">stav stáda má řadu negativních dopadů na kvalitu produkovaného mléka, projevujícího se především změnami jeho složení a ve zvýšeném počtu nežádoucích mikroorganismů a buněčných elementů. Rovněž pracovní postup při získávání mléka určuje do jisté míry jeho množství,</p>
    <p id="p0006" num="0006">kvalitu, ale i značně ovlivňuje zdravotní stav mléčné žlázy. Jedním ze základních úkonů</p>
    <heading>

zabezpečujících produkci kvalitního mléka je desinfekce strúků po dojeni a to jejich ponoře-</heading>
    <heading>

ním do desinfekčního roztoku, tzv. teat dipping.</heading>
    <heading>

U mastitid mikrobiálního původu se patogenní zárodky vylučují sekretem mléčné žlázy.</heading>
    <heading>

Některé z nich (Streptococcus agalactiae) se pomnožují převážně v mléčné žláze, která se</heading>
    <heading>

tak stává zdrojem uvolňováni mikroorganismů do zevního prostředí a tím i zdrojem nákazy.</heading>
    <heading>

Po skončení dojení jsou u mastitidních dojnic tyto mikroorganismy rozesety po povrchu struků,</heading>
    <p id="p0007" num="0007">zejména kolem strukových vývodů. Ponořením struků do desinfekčního prostředku se snižuje kontaminace povrchu a tím se omezuje možné šířeni patogenních zárodků do zevního .prostředí</p>
    <p id="p0008" num="0008">a jejich přenos na další dojnice. Kosmetické dermatologicky profylakční vlastnosti některých prostředků zjemňují povrch struku a snižují možnost jeho mechanického poškozování. Desinfekční</p>
    <p id="p0009" num="0009">prostředek pronikající do strukového kanálku ěpodtlakem v cisterně mléčné žlázy po právě</p>
    <p id="p0010" num="0010">skončeném dojení zabraňuje pomnožení a průniku mikroorganismů do mléčné žlázy a tím snižuje možnost vzniku infekčního zánětu. Štěpánek (1975) uvádí, že prováděni teat dippingu vede ke sníženi infekčních mastitid o 50 až 80 %.</p>
    <heading>

Pro tyto účely se používají biocidní prostředky na bázi germicidniho jodu s minimálním</heading>
    <p id="p0011" num="0011">obsahem 1,6 % hmot. jodu, obsahující dále ethylenoxidované nonylfenoly a jako dermálně</p>
    <heading>

profylaktickou složku glycerin a stabilizační složky kyselinu fosforečnou a citrónovou.</heading>
    <heading>

Podstatnou nevýhodou těchto prostředků jsou nedostatkové chemikálie, jod a glycerin z dovozu,</heading>
    <heading>

krátká skladovací doba přípravku v pracovním ředění - 1 týden, a v neposlední řadě vyvolávají</heading>
    <heading>

zvýšenou přecitlivělost organismu na jod vedoucí až k alergickým reakcím.</heading>
    <heading>

Při práci s prostředkem na bázi jodu jsou kladeny zvýšené požadavky na bezpečnost</heading>
    <p id="p0012" num="0012">práce. Jod jako biologicky aktivní látka je jednou z nebezpečných kontaminant životního prostředí.</p>
    <p id="p0013" num="0013">Uvedené nevýhody odstraňuje biocidní prostředek podle vynálezu, který obsahuje 20 až 30 % hmot. alifatických polyolů obsahujících 3 až 8 atomů uhlíku, popřípadě přerušených atomy kyslíku, s 2 až 6 hydroxylovými skupinami, 0,5 až 5 % hmot. mravenčanu sodného, nebo vápenatého nebo hořečnatého, 0,5 až 3 % hmot. polyvinylalkoholu, 5 až 15 % hmot. tenzidů</p>
    <p id="p0014" num="0014">na bázi ethylenoxidovaných alifatických alkoholů s 8 až 18 atomy nebo alkylfenolů s 8 až</p>
    <heading>

12 atomy uhlíku v alkylové skupině, 0,2 až 5 % hmot. kvarternlch amoniových nebo fosfoniových</heading>
    <heading>

solí obecného vzorce I</heading>
    <p id="p0015" num="0015">
      <chemistry num="">
        <img he="20" wi="114" file="0002.jpg" img-format="jpg" img-content="chem" inline="no"/>
      </chemistry>
    </p>
    <p id="p0016" num="0016">kde</p>
    <heading>

R značí alkyl obsahující 10 až 18 atomů uhlíku</heading>
    <!-- EPO <DP n="3"> -->
    <p id="p0017" num="0017">
      <sub>R</sub>
      <sup>1</sup> značí alkyl obsahující 1 až 4 atomy uhlíku, nebo fenyl, nebo benzyl nebo 2-hydroxyethylovou skupinu</p>
    <heading>

R 2 značí methyl nebo ethyl, nebo fenyl, nebo benzyl nebo 2-hydroxyethylovou skupinu</heading>
    <p id="p0018" num="0018">3</p>
    <heading>

R značí methyl, nebo fenyl</heading>
    <heading>

X značí atom dusíku nebo fosforu</heading>
    <heading>

Y značí halogen jako chlor, brom nebo jod nebo hydrogensulfát</heading>
    <heading>

a zbytek do 100 % hmot. tvoří voda.</heading>
    <p id="p0019" num="0019">Dále je vhodné doplnit biocidní přípravek 0,5 až 4 % hmot. lecithinu za účelem zvýšení ochrany pokožky. Velmi výhodné je doplnit do prostředku v množství 5.10<sup>-3</sup> až 5.10<sup>-2</sup> % hmot. barviva s desinfekčními, antiseptickými a antimykotickými účinky typu trifenylmethanových (brilantní zeleň, krystalová, gencianová violeĚ), akridinových (akriflaviniumchlorid, ethakridinimlaktát), a thiazinových (methylenová modř) barviv. Vedle výše zmíněných účinků usnadňuje přítomnost barviva jednoduché optické posouzení kvality ošetřeného povrchu. Je také výhodné prostředek parfemovat.</p>
    <p id="p0020" num="0020">Vysoká biocidní účinnost prostředku je usnadněna tím, že rozpouští, emulguje nebo suspenduje nečistoty, zaschlé bílkoviny, tuky a stájové nečistoty kontaminované bakteriální mikroflorou a tím umožňuje dokonalou adhezi a penetraci účinných substancí ke sliznici a kůži mléčné žlázy.</p>
    <p id="p0021" num="0021">Alkoholické složky, reprezentované alifatickými polyoly s výhodou pentaerithritolem, 1,3-propandiolem, triethylenglykolem působí jako dermálně protektivní látky s výrazně zvláčňu-jícími účinky na pokožku. Dalšího zvýšení účinku ochrany pokožky je možné dosáhnout přídavkem 0,5 až 5 % hmot. lecithinu. Přídavek polyvinylalkoholu napomáhá při nanášení prostředku,</p>
    <heading>

jeho rovnoměrné rozprostření a zvyšuje jeho přilnavost, mimo to působí i jako ochranná</heading>
    <p id="p0022" num="0022">látka. Neutrální tenzidy na bázi ethylenoxidovaných alkoholů nebo alkyl fenolů urychlují podstatným způsobem rozpouštění nečistot a napomáhají při tvorbě a stabilitě disperzí tvoře-</p>
    <heading>

- ných pevnými částicemi a dále doplňují dermálně profylaktickou složku. Kvarterní amoniové</heading>
    <p id="p0023" num="0023">a fosfoniové soli zajištují vysokou biocidní účinnost prostředku, zvláště proti gramnegativ-ním bakteriím, neporušují však acidoresistentní mikroorganismy a působí i aktivně na bílkoviny virů. Mezi zvláště výhodné kvarterní soli patří benzyldodecyldimethylamoniumbromid nebo chlorid, dodecylbis/2-hydroxyethyl/benzylamoniumchlorid, hexadecyltrimethylamoniumbromid a dodecyltrifenylfosfoniumbromid.</p>
    <p id="p0024" num="0024">Biocidní prostředek podle vynálezu je složen ze snadno dostupných a levných tuzemských surovin,, vykazuje vysokou biocidní účinnost. Podstatné zlepšení jeho účinnosti se dosáhne pravidelným ošetřením struků mléčné žlázy hospodářských zvířat. Další jeho podstatnou výhodou je to, že je prakticky z bezpečnostního hlediska nezávadný a neznečistuje životní prostředí škodlivými látkami. Odpadní vody po použití prostředku podle vynálezu není nutné před vypouštěním do veřejných toků biologicky ani chemicky čistit.</p>
    <p id="p0025" num="0025">Prostředek podle vynálezu se před použitím ředí demineralizovanou vodou, je však možné použít i běžnou pitnou vodu s malým obsahem solí, v poměru 1:2 až 6 s výhodou 1:4 a provádí</p>
    <heading>

se ošetření při teplotě lázně odpovídající teplotě stájového prostředí.</heading>
    <p id="p0026" num="0026">V následujících specifických příkladech jsou uvedeny různé variace přípravku.</p>
    <heading>

Příklad 1</heading>
    <p id="p0027" num="0027">Biocidní prostředek •</p>
    <!-- EPO <DP n="4"> -->
    <heading>

50,7 % hmot. 50% roztoku pentaerithritolu</heading>
    <heading>

10,1 % hmot. ethylenoxidované směsi C.1 , O alkoholu</heading>
    <heading>

2,0 % hmot. benzyldodecyldimethylamoniumbromidu</heading>
    <heading>

1,0 % hmot. polyvinylalkoholu</heading>
    <heading>

3,0 % hmot. mravenčanu vápenatého</heading>
    <heading>

0,14 % hmot. parfémové kompozice</heading>
    <heading>

Do 100 % hmot. doplněno vodou.</heading>
    <heading>

Příklad 2</heading>
    <heading>

Biocidní prostředek</heading>
    <heading>

30 % hmot. 50% roztoku pentaerithritolu</heading>
    <heading>

1,5 % hmot. mravenčanu sodného</heading>
    <heading>

6,5 % hmot. triethylenglykolu</heading>
    <p id="p0028" num="0028">5,5 % hmot. ethylenoxidované směsi C<sub>^</sub>g alkoholů</p>
    <p id="p0029" num="0029">3,5 % hmot. ethylenoxidovaných C<sub>12</sub> až c<sub>14</sub>
      <sub>&apos;</sub>alkoholů</p>
    <heading>

1.5 % hmot. polyvinylalkoholu</heading>
    <heading>

1,8 % hmot. hexadecyltrimethylamoniumbromidu</heading>
    <heading>

1.6 % hmot. lecithinu (45%)</heading>
    <heading>

1.10 % akriflaviniumchloridu</heading>
    <heading>

0. 18 % hmot. parfémové kompozice (citrom aquarum)</heading>
    <heading>

do 100 % hmot. doplněno vodou.</heading>
    <heading>

Příklad 3</heading>
    <heading>

Biocidní prostředek</heading>
    <heading>

50 % hmot. 30% roztoku pentaerithritolu</heading>
    <heading>

2 % hmot. mravenčanu vápenatého</heading>
    <heading>

10,5 % hmot. 1,3-propandiolu</heading>
    <p id="p0030" num="0030">8,5 % hmot. ethylenoxidované směsi, C-^g alkoholů</p>
    <heading>

3,5 % hmot. ethylenoxidovaného alkylfenolu</heading>
    <p id="p0031" num="0031">2,5 % hmot. dodecyltrifenylfosfoniumbromidu 2,0 <sub>%</sub> hmot. polyvinylalkoholu</p>
    <p id="p0032" num="0032">_2</p>
    <heading>

3.10 % hmot. methylenové modři</heading>
    <heading>

2,8 % hmot. lecithinu-</heading>
    <heading>

0,20 <sub>%</sub> hmot. parfémové kompozice</heading>
    <heading>

Do 100 % hmot. doplněno vodou.</heading>
    <p id="p0033" num="0033">Výhodnost nově formulovaných přípravků podle vynálezu byla prokázána na základě porovnání jak v laboratorních tak i provozních podmínkách se stávajícími prostředky. Při hodnocení byla použita metodika schválená Ústřední správou veterinárních ústavů Praha pro ověřování účinnosti biocidních prostředků v zemědělských závodech.</p>
    <p id="p0034" num="0034">Desinfekční prostředek A podle vynálezu byl porovnáván s přídavkem na bázi jodu B. K posouzení účinnosti přípravku podle vynálezu ve srovnání s jodovým přípravkem byly vyhodno-covány tyto ukazatele: 1. Laboratorní vyšetření na celkový počet mikroorganismů a koliformních zárodků v bazénovém vzorku mléka ve směsných vzorcích prvních a druhých střiků od sledovaných dojnic.</p>
    <heading>

2. Celkový počet buněčných elementů.</heading>
    <heading>

3. Výsledky stájových NK testů (viz str. 5)</heading>
    <!-- EPO <DP n="5"> -->
    <p id="p0035" num="0035">4. Residua látek inhibičního charakteru v bazénovém vzorku mléka a ve směsných vzorcích prvních a druhých střiků od jednotlivých dojnic ošetřovaných přípravky</p>
    <heading>

ad 1)</heading>
    <heading>

Laboratorní rozbor vzorků byl prováděn od 10 dojnic ošetřovaných jodovým přípravkem</heading>
    <p id="p0036" num="0036">
      <sub>B</sub> a 10 dojnic ošetřovaných přípravkem dle vynáleu A. U 5 dojnic z každé skupiny byly odebírány jak první, tak i druhé střiky. U zbývajících dojnic pouze druhé střiky.</p>
    <heading>

První střiky jsou shodné s množstvím mléka odstřikovaného do kontrolních nádob, jedná</heading>
    <p id="p0037" num="0037">se o 2 střiky z každého struku. Druhé střiky = množství mléka, oďstříknutého čtyřmi střiky z každého struku.</p>
    <heading>

Při porovnání bakteriální kontaminace prvních střiků vychází u přípravku A průměr</heading>
    <p id="p0038" num="0038">celkového počtu zárodků u 5 dojnic z odběrů 2,20.10 3 a přípravku B 5,3.10 3, u druhých střiků přípravku A byl průměr 2,42.10<sup>4</sup> a u B 1,8.104, u koliformních zárodků v prvních střicích u A byl průměr 13 mikroorganismů a u <sub>B</sub> 2, u druhých střiků byl průměr koliformních zárodků</p>
    <heading>

u A 1,4.10 2 a u B 7,6.10. V druhých střiků od 5 sledovaných dojnic byly hodnoty C<sub>P</sub>Z u A</heading>
    <p id="p0039" num="0039">3,4.10 4 a u B 2.10 4 , u koliformních zárodků u A 5,8.10 a u B 1,5.10 2. (Aritmetické průměry byly sestaveny ze všech výsledků získaných sledováním při vyřazení nejvyššlho zatížení).</p>
    <heading>

Výsledky ukazují, že oba přípravky mají bakteriostatické a baktericidní vlastnosti.</heading>
    <heading>

Jejich účinkem došlo k výraznému sníženi počtu mikroorganismů v prvních střicích ve srovná-</heading>
    <p id="p0040" num="0040">ní se střiky druhými, které byly více zatíženy. Menší kontaminace prvních střiků ukazuje na správné provádění teat dippingu, při kterém dochází k průniku prostředku do strukového kanálku. Pouze u 4 vzorků byly první střiky horší než druhé, dvakrát u přípravku A a 2x u kontrolního přípravku B.</p>
    <p id="p0041" num="0041">Dále byly porovnávány baktericidní účinky přípravku A, Ba Ajatinu in vitro na vytypované bakterie vyvolávající infekční zánět mléčné žlázy. Na sledované mikroorganismy byl účinek přípravku A a B zcela srovnatelný, pouze B měl lepší baktericidní účinky na Streptococcus agalactiae. Na tento druh zárodků byl přípravek B stejně účinný in vitro jak při ředění</p>
    <p id="p0042" num="0042">1:4, tak 1:16.</p>
    <heading>

ad 2/</heading>
    <p id="p0043" num="0043">Výsledky stanovení počtu buněčných elementů (stanoveno metodou ECC v SVÚ Terezín), přítomných v 1 ml mléka, prokázaly vyšší terapeutický a stabilizující účinek A ve srovnání</p>
    <p id="p0044" num="0044">s <sub>B</sub>. Odběry byly provedeny celkem 9x do 10 dojnic ošetřovaných A a 10 dojnic ošetřovaných B. Bylo provedeno srovnání aritmetických průměrů skupin 10 dojnic v kontrole a v pokuse proti skupinám 8 dojnic v kontrole a pokuse po odpočtení dvou krajních variant obsahů <sub>B</sub>E. Kontrol-</p>
    <heading>

ní skupina 10 dojnic ošetřovaných roztokem B vykazuje proti odpočtu krajních variant podstat-</heading>
    <p id="p0045" num="0045">ně větší rozptyl hodnot počtu <sub>B</sub>E, podmíněné větším kolísáním zdravotního stavu jednotlivých čtvrtí vemene. U skupiny dojnic v pokuse ošetřovaných A činí rozptyl po odpočtu krajních • variant 85,3 %, kdežto u kontrolní skupiny ošetřované B 52,7 %, tzn., že roztok A je schopen lépe stabilizovat zdravotní stav mléčné žlázy. ZjišĚované hodnoty počtu BE jsou v souladu s nálezy vyšetřování NK testem.</p>
    <heading>

ad 3/</heading>
    <p id="p0046" num="0046">Výsledky stájových NK testů</p>
    <heading>

(prof. Hejlíček, Záněty mléčné žlázy dojnic a opatřeni proti nim, SZN, 1975. Veterinár-</heading>
    <heading>

ní péče ve velkochovech skotu, 2/1974, státní veterinární správa Praha).</heading>
    <p id="p0047" num="0047">Vyhodnocování NK testů bylo prováděno ztv. iritačním indexem, který vyjadřuje průměrnou intenzitu čtvrtového vzorku z vyhodnocovaného průměru. Sledování bylo prováděno ve 3 varian-tách: <!-- EPO <DP n="6"> -->
1. Vyhodnocování NK testů u 10 dojnic v pokusné (přípravek A) a 10 dojnic kontrolní (přípravek <sub>B</sub>) skupině. Při vstupním vyšetření činil iritačni index 0,6, při závěreč-ném 0,8, což představuje indexové zhoršení o 33 % proti vstupnímu vyšetření u skupiny dojnic ošetřovaných A. U skupiny dojnic ošetřovaných B při vstupním vyšetřeni činil iritač-ni index 1,1, při závěrečném vyšetření 1,9, což představuje indexové zhoršení o 72 % proti vstupnímu vyšetření. Závěr: lepši výsledky prokazatelně vykazuje skupina dojnic ošetřo-vaných přípravkem A dle vynálezu. 2. Vyhodnocování <sub>N</sub>K testů u souboru dojnic, které byly ve sledování od počátku až</p>
    <p id="p0048" num="0048">do konce ověřování (4 vyšetřeni). Ve skupině dojnic ošetřovaných A zůstalo od počátku do konce sledování 22 dojnic. Při vstupním vyšetření činil u nich iritačni index 0,8, při závěrečném vyšetřeni 0,9, tzn. bylo zaznamenáno mírné indexové zhoršení o 12,5 %.</p>
    <p id="p0049" num="0049">Ve skupině dojnic ošetřovaných B zůstalo od počátku do konce sledování 43 dojnic. Iritačni index při vstupním vyšetřeni činil 2,13, při závěrečném vyšetření 3,11. To představuje indexové zhoršení o 46 %. Závěr: Rovněž v rámci souboru celých skupin lepší výsledek prokázal soubor dojnic desinfikovaných roztokem A dle vynálezu. 3. Vyhodnocování NK testů kontrolní a pokusné řady dojnic i s postupným zařazováním nově otelených dojnic, nebo s postupným vyřazováním zaprahlých dojnic, pokud mají provedena alespoň 3 vyšetření NK testem. Ve skupině dojnic destilovaných roztokem A, které prodělaly alespoň 3 vyšetření NK testem bylo 36 dojnic. Při vstupním vy-šetření vykazoval iritačni index u těchto dojnic hodnotu 1,1, při závěrečném vyšetře-ní 0,9. To znamená, že došlo ke zlepšeni zdravotního stavu mléčné žlázy indexově</p>
    <heading>

o 18,2 %. Zde se s největší pravděpodobností projevuje velmi dobrý profylaktický</heading>
    <p id="p0050" num="0050">vliv A na pokožku dojnic po otelení. V kontrolní skupině dojnic ošetřovaných roztokem B zůstalo po dobu alespoň 3 sledováni 47 dojnic. Při vstupním vyšetření těchto</p>
    <p id="p0051" num="0051">dojnic činil iritačni index 2,04, při závěrečném hodnocení 2,98. To představuje indexové zhoršení o 43 %. závěr: U skupiny dojnic ošetřovaných roztokem A došlo ke zlepšení zdravotního stavu mléčných žláz, u dojnic ošetřovaných roztokem B došlo ke zhoršení zdravotního stavu vemene.</p>
    <heading>

Závěr k vyhodnocování zdravotního stavu NK testem:</heading>
    <p id="p0052" num="0052">Na základě sledování zdravotního stavu mléčných žláz dojnic NK testem lez jednoznačně konstatovat, že roztok A dle vynálezu lépe stabilizuje zdravotní stav vemene, což se projevuje jak v hodnotách iritačního indexu, tak i podle počtu buněčných elementů.</p>
    <heading>

Klinické hodnocení vlivu srovnávaných přípravků na mléčnou žlázu:</heading>
    <heading>

Klinickým sledováním vykázalo používání roztoku A velmi dobré hojivé účinky na rhagády</heading>
    <p id="p0053" num="0053">v pokožce vemene v průběhu jednoho týdne po otelení bez potřeby dalšího ošetřování. Naproti tomu u dojnic ošetřovaných roztokem <sub>B</sub> na bázi jodu bylo nutné tato drobná poraněni ošetřovat navíc antibiotickou mastí. Roztok A podle vynálezu dále vykazuje velmi dobrý kosmetický</p>
    <p id="p0054" num="0054">vliv na pokožku mléčné žlázy, rovněž ošetřovatelé velmi kladně hodnotí kosmetický efekt na pokožku rukou, jeho příjemné působení na pokožku bez svědivých pocitů. Naproti tomu u roztoku B si stěžují na dráždivé účinky přípravku na pokožku rukou.</p>
    <heading>

ad 4/</heading>
    <p id="p0055" num="0055">Residua látek inhibičního charakteru v bazénovém vzorku mléka a ve směsných vzorcích prvních a druhých střiků. U všech vzorků byla sledována residua inhibičních látek testací</p>
    <heading>

na Bacillus stearothermophyllus var. calidolactis C 953 a prokazována kysací aktivitou.</heading>
    <p id="p0056" num="0056">Ani v jednom případě v prvních, druhých střicích a v bazénovém vzorku nebyla residua prokázána kysací zkouškou. Testací na Bacillus sterothermophyllus byla residua zjištěna u krávy č. 22 964 v inhibiční zóně 9 mm. Tato dojnice byla ošetřována roztokem B na bázi jodu.</p>
    <heading>

Dále bylo provedeno ověření kožní dráždivosti přípravku podle vynálezu. Přípravek</heading>
    <!-- EPO <DP n="7"> -->
    <p id="p0057" num="0057">byl ověřen na králících. Metodika pokusu byla stanovena podle CSN 66-4055 č. 28, kde je definována zkouška pro dermální dráždivost. Při stanovení kožní dráždivosti bylo konstatováno, že přípravek nedráždí pokožku pokusných králíků.</p>
  </description>
  <claims>
    <claim id="c-cs-0001" num="0001">
      <claim-text>

1. Biocidní prostředek na bázi alifatických polyolů, tenzidů a biocidně účinných látek, vyznačený tým, že obsahuje 20 až 30 % hmot. alifatických polyolů obsahujících 3 až 8 atomů uhlíku, popřípadě přerušených atomy kyslíku s 2 až 6 hydroxylovými skupinami např. pentaeri-thritol, 1,3-propandiol, triethylenglykol, 0,5 až 5 % hmot. mravenčanu sodného, vápenatého nebo hořečnatého, 0,5 až 3 % hmot. polyvinylalkoholu, 5 až 15 % hmot. tenzidů na bázi ethylenoxidovaných alkoholu nebo jejich směsi, 0,2 až 5 % hmot. kvarternlch solí obecného vzorce I</claim-text>
    </claim>
    <claim id="c-cs-0002" num="0002">
      <claim-text>
        <chemistry num="">
          <img he="18" wi="163" file="0003.jpg" img-format="jpg" img-content="chem" inline="no"/>
        </chemistry>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c-cs-0003" num="0003">
      <claim-text>
        <claim-text>

kde<br/>R značí alkyl obsahující 10 až 18 atomů uhlíku<br/>R<sup>1</sup> značí alkyl obsahující 1 až 4 atomy uhlíku, nebo fenyl, nebo benzyl nebo 2-hydroxy<br/>ethylovou skupinu<br/>R 2 značí methyl nebo ethyl, nebo fenyl, nebo benzyl nebo 2-hydroxyethylovou skupinu R<sup>3</sup> značí methyl, nebo fenyl<br/>X značí atom dusíku nebo fosforu<br/>Y značí halogen jako chlor, brom nebo jod nebo hydrogensulfát</claim-text>
        <claim-text>

popřípadě 0,5 až 5 % hmot. doplňujících složek na bázi barviv, lipidů a vonných látek a zbytek do 100 % hmot. tvoří voda.<claim-text>

2. Biocidní prostředek podle bodu 1, vyznačený tím, že obsahuje 5.10 — 2 až 5.10 —3 % hmot. barviva trifenylmethanového, akridinového nebo thiazinového typu jako brilantní zeleň, krystalová violet, akriflaviliumchlorid, methylenová modř.</claim-text>
          <claim-text>

3. Biocidní prostředek podle bodu 1 a 2 vyznačený tím, že obsahuje 0,5 až 4 % hmot.</claim-text>
        </claim-text>
        <claim-text>

fosfolipidů např. lecithinu.<claim-text>

4. Biocidní prostředek podle bodů 1 až 3 vyznačený tím, že obsahuje 0,1 až 0,3 % hmot.</claim-text>
        </claim-text>
        <claim-text>

vonných látek. <sub>&apos;</sub>
          <claim-text>

5. Biocidní prostředek podle bodů 1 až 4 vyznačený tím, že jako kvarterní soli obsahuje benzyldodecyldimethylamoniumbromid nebo chlorid, dodecylbis-(2-hydroxyethyl)benzylamonium-chlorid, hexadecyltrimethylamoniumbromid, dodecyltrifenylfosfoniumbromid.</claim-text>
          <claim-text>

6. Biocidní prostředek podle bodu 1 až 5 vyznačený tím, že jako tenzidy obsahuje ethylenoxidované alifatické alkoholy obsahující 8 až 18 atomů uhlíku nebo alkylfenoly obsahující 9 až 12 atomů uhlíku.</claim-text>
        </claim-text>
        <!-- EPO <DP n="8"> -->
      </claim-text>
    </claim>
  </claims>
</ep-patent-document>
