<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<!DOCTYPE ep-patent-document SYSTEM "OpenDataPatent_cz.dtd">
<ep-patent-document lang="en" file="OpendataIPOCZ_PT_DIFF_PV1990-514.xml" country="CZ" doc-number="1990-514" kind="A3">
  <bibliographic-data country="CZ">
    <publication-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>1990-514</doc-number>
        <kind>A3</kind>
        <date>1992-02-19</date>
      </document-id>
    </publication-reference>
    <classifications-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="1">
        <section>F</section>
        <class>28</class>
        <subclass>F</subclass>
        <main-group>1</main-group>
        <subgroup>10</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20051110</date>
        </action-date>
        <classification-status>R</classification-status>
        <classification-data-source>M</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>EP</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
    </classifications-ipcr>
    <application-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>1990-514</doc-number>
        <date>1990-02-05</date>
      </document-id>
    </application-reference>
    <language-of-filing>cs</language-of-filing>
    <language-of-publication>cs</language-of-publication>
    <invention-title lang="CS">Zařízení pro krystalizační rafinaci látek </invention-title>
  </bibliographic-data>
  <abstract lang="CS">
    <p num="1">Zařízení pro krystalizační rafinaci látek  oddělováním frakcí o různých bodech tuhnutí  postupnou krystalizací a odtavováním ze směsi  látek je konstruováno v podobě sad teplosměnných  sekcí umístěných v celém prostoru rafinační  vany. Jednotlivá teplosměnná sekce je tvořena  soustavou rovnoběžných žebrových trubek (2) a  hladkých trubek (5), které jsou vodorovně  rozmístěny po celém vertikálním profilu  rafinační vany. Do nejspodnější žebrové trubky  (2) je zaústěno vstupní potrubí (1). Jednotlivé  žebrové trubky (2) a hladké trubky (5) jsou  propojeny trubkovými oblouky (3) a z nejhořejší  žebrové trubky (2) nebo hladké trubky (5)  vychází výstupní potrubí (9), které je zaústěno  do sběrného kanálu, jenž je součástí rafinační  vany.  </p>
  </abstract>
  <description>
    <p id="p0001" num="0001">. Vynález se týká zařízení pro krystalizační rafinaci látek oddělováním frakcí o různých bodech tuhnutí postupnou krystalizací a- odtavováním ze směsi látek, konstruovaného v podobě sad teplosměnných sekcí umístěných v celém prostoru rafinační vany.</p>
    <p id="p0002" num="0002">Dosud se pro fyzikální rafinaci, tj. k odstraňování nežá-doucích frakcí o nižším bodu tuhnutí při izolaci organických látek z olejů, například naftalenu, používá zařízení různé konstrukce. Německý patent 635 497 a československý patent 65 921 předkládají plochý dutý výměník tepla, který je vytvořen ze dvou rovnoběžných hladkých Širokých plechů, jež jsou na obvodě</p>
    <p id="p0003" num="0003">k sobě staženy a svařeny. Na vnitřních stranách širokých plechů jsou ve svislých řadách přivařeny kotevní Špalíky, čímž jsoa vytvořeny kanály k proudění vody. Předmětem čéškoslovenského patentu 102 701 je výměník, sestávající z jednotlivých vhodně</p>
    <p id="p0004" num="0004">y zformovaných tabulí, tvořících teplo směnné plochý. Přesně je řešeno distancování jednotlivých desek pro vytvoření kanálů, kterými proudí ohřívací nebo chladicí medium. Německý patent 681 501 se týká deskového výměníku tepla, který je tvořen dvě-</p>
    <p id="p0005" num="0005">ma plechy ve funkci pláště výměníku. Na vnitřních stranách ple-chů jsou střídavě přivařeny ploché ocelové tyče, čímž jsou vy-tvořeny příčné kanály sloužící k proudění teplonosného media. Společnými nedostatky jmenovaných zařízení je jejich konstruk-</p>
    <p id="p0006" num="0006">ční zastaralost a z toho vyplývající nízká účinnost i nízká životnost v důsledku projevujících se netěsností a vysoké eroze protékajícími medii. Rozšířené je zařízení francouzské firmy Proabd Nancy s vylisovanými svislými kanály stejného průřezu</p>
    <p id="p0007" num="0007">o několika desítkách cm 2 po celé výšce. Rafinační jednotka se skládá z pěti částí, přičemž každá z nich má vnitřní obsah ně-kolika desítek litrů. Přestože použití tohoto zařízení přináší proti starším rafinačním zařízením značně vyšší účinek, mé _ rovněž některé nezanedbatelné nedostatky. Při napájení a zejmé-</p>
    <!-- EPO <DP n="3"> -->
    <heading>

na při reverzaci, tj. přechodu od chladicí k topné periodě, je</heading>
    <heading>

? postupná rychlost teplonosného media velmi nízká, pohybuje se</heading>
    <p id="p0008" num="0008">
      <sup>.</sup> v;oblasti nuceného laminárního proudění. Promíchání media při <sub>3</sub>_re^erišéi<sub>B</sub>_í. není. proto dobré a projevuje se v nízkém přestupu ^tépia^vzhledem k rafinované látce. Jednotlivé kanály nejsou : teplónosným mediem plněny rovnoměrně, protože u všech svislých kanálů je na výstupu do sběracího kanálu provedeno stejné škr- . cení. Navíc jsou z jednoho rozváděcího kanálu v tělese napáje-ny téměř dvě desítky svislých kanálů, z nichž má každý jinou ztrátovou výšku, takže je nepříznivě ovlivněno rozdělení teploty po ploše celého tělesa. Důsledkem je skutečnost, že se hor-</p>
    <p id="p0009" num="0009">ní a zadní část rafinačních těles prohřívá s velkým zpožděním, takže stabilizace teploty rafineru je provázena zvýšenými časo-vými prodlevami. Pokusem o odstranění jmenovaných nedostatků</p>
    <p id="p0010" num="0010">je řešení podle československého vynálezu 210 253. Jeho podstatou je provedeni deskových článků s řadou příčných, kanálů</p>
    <p id="p0011" num="0011">o průřezu i až 5 cm~, ve kterých se uskutečňuje proudění topné-ho nebo chladicího media. U jednotlivých deskových článků jsou do jejich spodní Části, zaústěny vstupní trubky a z jejich horní části jsou v úhlopříčném směru ke vstupu vyústěny výstupní __<sub>-</sub>^trubky,;—To to-řešen-í^přináš-í—zvýšen-^ —</p>
    <p id="p0012" num="0012">se zlepšuje přestup tepla a zr<sup>p</sup>vnoměrňuje se rozdělování teplonosného media do celého systému. Na druhé straně však řešení vychází z podstatného zvýšení počtu teplosměnných elementů až</p>
    <p id="p0013" num="0013">na 1 500 kusů, tyto elementy jsou navíc vyráběny svařováním profilovaných plechů o síle 1,25 mm. Tyto skutečnosti mají ne-příznivé důsledky v podobě zvýšeného výskytu netěsností zaříze-ní, vyšších nákladů na údržbu a nižší životnosti zařízení. Na závadu je i příliš vysoká hmotnost přídavných ocelových kon-strukcí, tj. rámů pro sady deskových těles.</p>
    <p id="p0014" num="0014">Uvedené nedostatky odstraňuje zařízení pro krystalizační rafinaci látek v podobě sad teplosměnných sekcí umístěných y celém prostoru rafinační vany podle vynálezu. Jeho podstatou je, že jednotlivá teplosměnná sekce je tvořena především soustavou rovnoběžných žebrových trubek a hladkých trubek, které jsou vodorovně rozmístěny po celém vertikálním profilu rafinač-ní vany. Do nejspodnější Žebrové trubky je zaústěno vstupní potrubí, jednotlivé Žebrové trubky a hladké trubky jsou propo<!-- EPO <DP n="4"> -->
jeny trubkovými oblouky a z nejhořejší žebrové trubky nebo hladké trubky, vychází výstupní potrubí, které je zaústěno do sběrného kanálu, jenž jé součástí rafinační vany. V nejhořej-šim. bodě vstupního potrubí je pro připojení profukovacího ply-nul umí stěna profukovací armatura. V nejniŽŠím bodě vstupního potrubí je pro vypouštění zbytků teplonosného media instalová-na vypouštěcí armatura a v nejhořejším bodě výstupního potrubí je dále napojena odvzdušňovací armatura; Prostor jedné sady vyplňují zcela homogenně čtyři teplosměnné sekce svým navzájem variabilně uspořádaným rozmístěním žebrových trubek a také hladkých trubek. Všechny žebrové trubky a hladké trubky těchto čtyř sekcí jsou umístěny po obou stranách v nosné desce se zá-věsným okem. Hladké trubky jsou u obou vnitřních sekcí použity výlučně pro nejhořejší trubku sekce a u obou bočních sekcí vý-hradně v těch několika případech, kdy žebrování krajní trubky by znemožnilo dodržet dokonalý geometrický tvar sady, který<sup>*</sup>&apos;je nutný pro dokonalé přisazení další.sady,a tím pro dodržení dokonalé homogenity teplosměnných trubek v celém prostoru rafi-nační vany.</p>
    <p id="p0015" num="0015">Využití zařízení pro krystalizační rafinaci látek podlé vynálezů přináší značné úspory a přínosy v oblasti investiční i provozní. Celkové hmotnost zařízení, tj. teplosměnné vestav-by rafineru, je v provedení podle vynálezu o 15 áž 30 % nižší než je tomu u dosud používaných zařízení. Pro konstrukci je použito v převážné většině typizovaných dílů, jako jsou žebro-vé a hladké trubky, trubkové oblouky a příruby, množství svarů i celková montážní pracnost je výrazně nižší než tomu bylo u dosud vyráběných teplosměnných vestaveb rafinerů podle dosa-vadního stavu techniky. Zařízení podle vynálezu tedy přináší snížení investičních nákladů úsporou kovových materiálů</p>
    <p id="p0016" num="0016">i úsporou pracnosti. Použitím žebrových trubek se teplosměnné plocha ve srovnání s dosud používanými zařízeními zvyšuje až o 45 %, Z této skutečnosti vyplývá možnost zkrácení celkové doby rafinace o 10 až 20 %, zvyšuje se tedy výrobní kapacita zařízení při současné úspoře energií. Jednodušší konstrukce, minimalizace svarů, zvýšeni nejmenší tloušíky stěny u teplo-směnných elementů podstatně snižuji možnost netěsnosti zaříze-ní a výrazně prodlužují životnost zařízeni. Možnost vyprázdně-</p>
    <!-- EPO <DP n="5"> -->
    <p id="p0017" num="0017">ní každé jednotlivé sekce přímo v rafinační vaně, jednoduchost demontáže a výměny každé sady snižující navíc i pracnost při opravách zařízení.</p>
    <p id="p0018" num="0018">- : Konkrétní provedení jedné sady teplosměnných sekcí podle vynálezu je znázorněno na přiložených výkresech. Vertikální</p>
    <p id="p0019" num="0019">uspořádání teplosměnné sekce je patrno ze schematického p k-ohledu na obr. 1. Uspořádání teplosměnných sekcí v sadě v pohledu &quot;P&quot; .?</p>
    <p id="p0020" num="0020">předkládá obr. 2, Pohled na sadu teplosměnných sekcí v příčném řezu A - A předkládá obr. 3<sub>f</sub> pohled &quot;R&quot; na čelo sady ze vstupní strany teplonosného media je znázorněn na obr. 4 a pohled <sup>M</sup>S&quot;</p>
    <p id="p0021" num="0021">na čelo sady z výstupní strany teplonosného media je znázorněn na obr. 5. V obr. 6 je předložen detail žebrové trubky. Na před-kládaných výkresech představuje posice ^ vstupní potrubí, posice 2 Žebrovou trubku, posice 3 trubkový oblouk, posice 4 nosnou desku, posice £ hladkou trubku, posice 6 profukovací armaturu, posice 7 vypouštěcí armaturu, posice 8 odvzdušňovací armaturu, posice &lt;? výstupní potrubí a posice 10 závěsné oko.</p>
    <p id="p0022" num="0022">_ . _, Prakticky bylo zařízení pro krystalizační rafinaci látek</p>
    <p id="p0023" num="0023">—po d-l:e-vyná-l-e zu-využito-pr o-r afináč ní— izol a c i&quot; naft alěnu&quot;-z_ naft a=^~ lenového oleje, kdy do rafinační vany o objemu 75 m bylo vsa-zeno 14. sad teplosměnných sekcí. Konkrétní konstrukční provedení každé sady je následující. Vstupní potrubí X_ je napojeno přírubami na rozváděči kanál, který je součástí rafinační vany. Toto vstupní potrubí 1_ je u každé sekce vedeno vždy do nejspod-nější žebrové trubky 2, která je trubkovým obloukem 3 propoje-</p>
    <p id="p0024" num="0024">né na další žebrovou trubku 2 nebo hladkou trubku £ téže sekce, Z nejhořejší žebrové trubky 2 nebo hladké trubky £ vychází po-tom výstupní potrubí £, které je z každé sekce zapojeno příru-bou do sběrného kanálu, který je rovněž součástí rafinační va-ny. Celková délka sekce byla volena 2 786 mm. Materiál trubek</p>
    <heading>

je uhlíkatá ocel 10 004, vnitřní průměr trubek je 70 mm, síla</heading>
    <p id="p0025" num="0025">. stěny 3 mm. U žebrových trubek 2 byla použita žebrovice se stoupáním 19 mm a vnějším průměrem 176 mm. Všechny trubky jedné sady jsou uloženy v nosných deskách 4, opatřených v horní části závěsnými oky J£ pro usnadnění montáže a demontáže. Rozmístěni trubek v sadě je prostorově zcela homogenní, mezery mezi žebry jednotlivých trubek činí 25 mm, jejich přesné dodrženi umožňují</p>
    <!-- EPO <DP n="6"> -->
    <p id="p0026" num="0026">právě nosné desky 4 s tím, že rozmístění jednotlivých trubek v sekcích,tvořících jednu sadu,je vzájemně variabilní, jak je patrno z obr, 4, respektive z obr. 5. Hladké trubky j&gt; jsou použi-ty| jeh^těch posicích,, kdy by žebro vání. narušilo pravidelný i. ge^etríííiý tvar. sady, a znemožnilo tak-vzájemně těsné přimknutí dvou&apos;sousedních sad. V daném provedení byly hladké trubky ? &apos;? . použity v případě nejhořejší trubky obou vnitřních sekcí , , a u čtyř hraničních trubek v obou vnějších sekcích. Ze šedesáti trubek, které tvoří v daném případě jednu sadu, bylo tedy po-užito 50 žebrových trubek 2 a 10 hladkých trubek 5. Fro usnad-nění manipulací s vestavbou při montáži, opravách a demontáži slouží profukovací armatury 6, které umožňují tlakovým vzduchem či inertním plynem vytlačit teplonosné medium z každé sekce přímo ve vaně bez demontáže, dále vypouštěcí armatura 7 pro vy-puštění posledních zbytku teplonosného media po demontáži a ko-nečně odvzdušňovací armatura 8, umožňující snadné a úplné na-&apos; . puštění sekce teplonosným mediem po montáži. V daném případě</p>
    <p id="p0027" num="0027">všechny tyto armatury jsou konstruovány jako trubkové névarky opatřené závitem, těsněním a maticovou zátkou.</p>
    <p id="p0028" num="0028">Zařízení pro krystalizační rafinaci látek podle vynálezu lze s úspěchem použít pro fyzikální proeesy, při kterých se od-dělují od výrobků znečišťující frakce natavovéním na vnějších stěnách trubek a žeber. ? ? <sup>.....</sup>
    </p>
  </description>
  <claims>
    <claim id="c-cs-0001" num="0001">
      <claim-text>
        <claim-text>

.. Zařízení prp; krystalizační rafinaci látek, oddělováním<br/>`? frakcí o různýchv bodech tuhnutí•po stupnou krystalizací a.odta-<br/>vqvánímízefsměsi;látek, konstruované v podobě sad*teplosměnných sekcí umístěných v celém prostoru rafinační vany,lvyznačené<br/>tím, ž©: jednotlivá teplosměnné sekce je tvořena soustavou rov-noběžných- žebrových; trubek ( 2) a hladkých trubek (5)které<br/>jsou vodorovně rozmístěny po celém vertikálním profilu rafinač-ní vany<sub>*</sub> vstupním potrubím (1), které je zaústěno do nejspod- ?. nější žebrové trubky (2), trubkovými oblouky (3), kterými jsou propojeny jednotlivé žebrové trubky (2) a hladké trubky (5), výstupním potrubím (9), které vychází z nejhořejší žebrové trubky (2) nebo hladké trubky (5) a je zaústěno do sběrného ka- ? nálu, jenž je součástí rafinační vany, profukovací armaturou (6) umístěnou pro připojení profukovacího.. plynu, v nejhořejším. bodě tf a + »^t*s« ^V\rt + wiK/ ■ <i>f</i> 1 \ *»»*v\/&gt;#» X + X %*i m + •■ <i>f</i> *<i>7</i> \ 4-&gt;%A4*&lt;t1s*t v o vu^uauv <i>y</i>^-<i>f</i> v»± uví. \ Wi vjrpvuoucv;! ai uia will vu ^ | } ^nouaxv vauvu<br/>pro vypouštění zbytků teplonosného media v nejnižším bodě vstupního potrubí (1) a odvzdušňovací armaturou (8) napojenou v nejhořejším bodě výstupního potrubí (9) s tím, že prostor ~i ědně&quot; sady&quot; žcěl a homog enně&quot; vyp lňuj í &quot; svým navžá j e m var i abilně<br/>uspořádaným rozmístěnjtm Žebrové trubky: (2) a hladké trubky .{5) Čtyř teplosměnných sekcí, přičemž všechny žebrové trubky (2) a hladké trubky (5) těchto čtyř teplosměnných sekcí jsou společ-ně umístěny po obou stranách v nosné desce (4) se závěsným okem (10). - ??.</claim-text>
      </claim-text>
    </claim>
  </claims>
  <drawings>
    <figure num="">
      <img he="289" wi="186" file="0001.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
    <!-- EPO <DP n="9"> -->
    <figure num="">
      <img he="291" wi="170" file="0002.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
    <!-- EPO <DP n="10"> -->
    <figure num="">
      <img he="264" wi="193" file="0003.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
    <!-- EPO <DP n="11"> -->
    <figure num="">
      <img he="286" wi="164" file="0004.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
    <!-- EPO <DP n="12"> -->
    <figure num="">
      <img he="254" wi="188" file="0005.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
    <!-- EPO <DP n="13"> -->
    <figure num="">
      <img he="77" wi="182" file="0006.jpg" img-format="jpg" img-content="drawing" inline="no"/>
    </figure>
  </drawings>
</ep-patent-document>
