<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<!DOCTYPE ep-patent-document SYSTEM "OpenDataPatent_cz.dtd">
<ep-patent-document lang="en" file="OpendataIPOCZ_PT_DIFF_PV2020-127.xml" country="CZ" doc-number="308656" kind="B6">
  <bibliographic-data country="CZ">
    <publication-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>308656</doc-number>
        <kind>B6</kind>
        <date>2021-01-27</date>
      </document-id>
    </publication-reference>
    <classifications-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="1">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>5</main-group>
        <subgroup>00</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="2">
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>53</main-group>
        <subgroup>04</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
      <classification-ipcr sequence="3">
        <section>E</section>
        <class>03</class>
        <subclass>B</subclass>
        <main-group>3</main-group>
        <subgroup>28</subgroup>
        <ipc-version-indicator>
          <date>20060101</date>
        </ipc-version-indicator>
        <classification-level>A</classification-level>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
      </classification-ipcr>
    </classifications-ipcr>
    <classifications-cpc>
      <classification-cpc sequence="1">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>5</main-group>
        <subgroup>0003</subgroup>
        <symbol-position>F</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="2">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>5</main-group>
        <subgroup>0039</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="3">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>B</section>
        <class>01</class>
        <subclass>D</subclass>
        <main-group>53</main-group>
        <subgroup>04</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="4">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20130101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>E</section>
        <class>03</class>
        <subclass>B</subclass>
        <main-group>3</main-group>
        <subgroup>28</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>I</classification-value>
        <action-date>
          <date>20200807</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>CZ</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>H</classification-data-source>
      </classification-cpc>
      <classification-cpc sequence="5">
        <cpc-version-indicator>
          <date>20180101</date>
        </cpc-version-indicator>
        <section>Y</section>
        <class>02</class>
        <subclass>A</subclass>
        <main-group>20</main-group>
        <subgroup>00</subgroup>
        <symbol-position>L</symbol-position>
        <classification-value>A</classification-value>
        <action-date>
          <date>20211129</date>
        </action-date>
        <generating-office>
          <country>EP</country>
        </generating-office>
        <classification-status>B</classification-status>
        <classification-data-source>G</classification-data-source>
      </classification-cpc>
    </classifications-cpc>
    <application-reference>
      <document-id>
        <country>CZ</country>
        <doc-number>2020-127</doc-number>
        <date>2020-03-10</date>
      </document-id>
    </application-reference>
    <language-of-filing>cs</language-of-filing>
    <language-of-publication>cs</language-of-publication>
    <priority-claims>
      <priority-claim sequence="1" kind="national">
        <country>CZ</country>
        <date>2020-03-10</date>
      </priority-claim>
    </priority-claims>
    <invention-title lang="CS">Zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem</invention-title>
    <invention-title lang="EN">Equipment for obtaining water from air with one air duct</invention-title>
    <references-cited>
      <citation>
        <patcit id="pcit0001" dnum="CZ307873B6" dnum-type="publication number">
          <document-id>
            <country>CZ</country>
            <doc-number>307873</doc-number>
            <kind>B6</kind>
            <name>(České vysoké učení technické v Praze), 10.07.2019, celý dokument</name>
          </document-id>
        </patcit>
        <category>A, D</category>
        <rel-claims>1 - 13</rel-claims>
      </citation>
      <citation>
        <patcit id="pcit0002" dnum="WO2016198991A1" dnum-type="publication number">
          <document-id>
            <country>WO</country>
            <doc-number>2016198991</doc-number>
            <kind>A1</kind>
            <name>(MORELLI S P A; IVANO DI BENEDETTI), 15.12.2016, celý dokument</name>
          </document-id>
        </patcit>
        <category>A</category>
        <rel-claims>1 - 13</rel-claims>
      </citation>
      <citation>
        <patcit id="pcit0003" dnum="WO2016081863A1" dnum-type="publication number">
          <document-id>
            <country>WO</country>
            <doc-number>2016081863</doc-number>
            <kind>A1</kind>
            <name>(UNIV ARIZONA STATE), 26.05.2016, celý dokument</name>
          </document-id>
        </patcit>
        <category>A</category>
        <rel-claims>1 - 13</rel-claims>
      </citation>
      <citation>
        <patcit id="pcit0004" dnum="EP2181743A1" dnum-type="publication number">
          <document-id>
            <country>EP</country>
            <doc-number>2181743</doc-number>
            <kind>A1</kind>
            <name>(DUTCH RAINMAKER B V), 05.05.2010, celý dokument</name>
          </document-id>
        </patcit>
        <category>A</category>
        <rel-claims>1 - 13</rel-claims>
      </citation>
    </references-cited>
  </bibliographic-data>
  <abstract lang="CS">
    <p num="1">Zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem (1) s prvním otvorem (100) a druhým otvorem (101). Ve vzduchovodu (1) je umístěn hlavní chladič (3) a první blok (20a) výměníků s alespoň jedním prvním sorpčním výměníkem (2a) s integrovaným ohřevem a/nebo předřazeným zařízením pro ohřev vstupujícího vzduchu. První blok (20a) výměníků je propojen s prvním otvorem (100). Dále je obsažena sací jednotka (9) pro sání vzduchu do vzduchovodu (1) a prvek (12) pro sběr zkondenzované vody. Sací jednotka (9) je uzpůsobená pro přepínání mezi dvěma různými směry sání. Zařízení obsahuje také druhý blok (20b) výměníků s alespoň jedním druhým sorpčním výměníkem (2b) umístěný ve vzduchovodu (1) a vzduchově propojený s druhým otvorem (101). Hlavní chladič (3) je umístěn na trase proudu vzduchu mezi prvním blokem (20a) výměníků a druhým blokem (20b) výměníků. Druhé sorpční výměníky (2b) obsahují integrovaný ohřev a/nebo je jim předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu.</p>
  </abstract>
  <abstract lang="EN">
    <p num="1">A device for obtaining water from the air with one air duct (1) with a first opening (100) and a second opening (101). A main cooler (3) and a first exchanger block (20a) with at least one first sorption exchanger (2a) with integrated heating and / or an upstream device for heating the incoming air are located in the air duct (1). The first exchanger block (20a) is connected to the first opening (100). There is also a suction unit (9) for sucking air into the air duct (1) and an element (12) for collecting condensed water. The suction unit (9) is adapted to switch between two different suction directions. The device also comprises a second exchanger block (20b) with at least one second sorption exchanger (2b) in the air duct (1) and air-connected to the second opening (101). The main cooler (3) is located on the air flow path between the first exchanger block (20a) and the second exchanger block (20b). The second sorption exchangers (2b) comprise integrated heating and / or are preceded by at least one device for heating the incoming air.</p>
  </abstract>
  <abstract lang="CS">
    <p num="1">Zařízení obsahuje vzduchovod (1) s prvním otvorem (100) a druhým otvor (101). Ve vzduchovodu (1) je umístěn hlavní chladič (3) a první blok (20a) výměníků s alespoň jedním prvním sorpčním výměníkem (2a) s integrovaným ohřevem a/nebo předřazeným zařízením pro ohřev vstupujícího vzduchu. První blok (20a) výměníků je propojen s prvním otvorem (100). Obsažena je sací jednotka (9) pro sání vzduchu do vzduchovodu (1) a prvek (12) pro sběr zkondenzované vody. Sací jednotka (9) je uzpůsobená pro přepínání mezi dvěma různými směry sání. Zařízení obsahuje také druhý blok (20b) výměníků s alespoň jedním druhým sorpčním výměníkem (2b) umístěný ve vzduchovodu (1) a vzduchově propojený s druhým otvorem (101). Hlavní chladič (3) je umístěn na trase proudu vzduchu mezi prvním blokem (20a) výměníků a druhým blokem (20b) výměníků. Druhé sorpční výměníky (2b) obsahují integrovaný ohřev a/nebo je jim předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu.</p>
  </abstract>
  <description id="desc" lang="cs">
    <p num="1">
      <b>Zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem </b>
    </p>
    <p num="2"> </p>
    <p num="3"> </p>
    <p num="4">
      <u>Oblast techniky</u>
    </p>
    <p num="5"> </p>
    <p num="6">Vynález se týká mobilního a v některých možných provedeních i autonomního zařízení, které umožňuje produkci vody ze vzduchu dokonce i v pouštních klimatických podmínkách ve velmi malém a kompaktním provedení.  </p>
    <p num="7"> </p>
    <p num="8"> </p>
    <p num="9">
      <u>Dosavadní stav techniky</u>
    </p>
    <p num="10"> </p>
    <p num="11">V současné době je na trhu k dispozici řada zařízení, která pracují na principu chlazení okolního vzduchu výměníkem s teplotou nižší, než je teplota rosného bodu, kdy se vodní pára ze vzduchu vylučuje na jeho povrchu ve formě kapiček vody. Nevýhodou takového řešení je, že v případě nízké měrné vlhkosti okolního vzduchu pod 5 g/kg suchého vzduchu je produkce vody velice nízká a zároveň energeticky náročná. Proto například v pouštních podmínkách konvenční jednotky pro produkci vody ze vzdušné vlhkosti pouhým chlazením pod rosný bod nefungují. </p>
    <p num="12"> </p>
    <p num="13">Proto je snaha vymyslet zařízení, které by bylo i v sušších podmínkách dostatečně efektivní. V malé míře se začínají objevovat zařízení, která využívají adsorpčního materiálu pro navlhčení vzduchu před samotným ochlazením pod teplotu rosného bodu. Nevýhodou dosud známých zařízení tohoto typu je stále poměrně velká energetická náročnost. </p>
    <p num="14"> </p>
    <p num="15">Zařízení podle přihlášky WO 2016/187709 pro získávání vody ze vzduchu využívá sorpčního systému pro odvlhčení a navlhčení venkovního vzduchu. Jsou zde popsány dvě hlavní provedení s desikačním kolem a se sorpčním materiálem v kleci, který je ohříván ohřívačem. Nevýhodou zařízení v provedení se sorpčním materiálem v kleci je, že produkuje vodu pouze při jednom průchodu vzduchu zařízením a adsorpci vzdušné vlhkost při druhém průchodu, což má negativní vliv na produkci vody. Pro ohřev sorpčního výměníku jsou v provedení s desikačním kolem i se sorpčním materiálem v kleci použity externí zdroje, což vede k nárůstu rozměrů, není navržen žádný způsob, jak zařízení pro ohřev sorpčního výměníku miniaturizovat. Navržené externí zdroje tepla jsou různé, od odpadního tepla z výfukových plynů po teplo ze solárních kolektorů. Jde ale vždy o zdroje externí, veškeré teplo přiváděné k sorpčnímu výměníku pochází ze zařízení stojících mimo systém, není využit žádný systém pro rekuperaci tepla v zařízení samotném. Z toho plyne vysoká energetická náročnost. Teplo z chlazení přitom zůstává nevyužito, rovněž není popsána žádná rekuperace chladu. Proto je v přihlášce navrženo a popsáno jen jeho připojení na distribuční síť. V zařízení dle WO 2016/187709 je navrženo použití jen jedné sorpční jednotky, není uvažována možnost zvýšení produkce vody díky regeneraci a adsorpci na dvou sorpčních výměníkách současně.  </p>
    <p num="16"> </p>
    <p num="17">Zařízení podle přihlášky WO 2006029249 pro získávání vody ze vzduchu nevyužívá sorpčního systému pro odnímání vlhkosti ze vzduchu. V patentu je popsáno několik principů, jak ochladit vzduch pod teplotu rosného bodu, jako například kompresorového nebo absorpční chlazení. Hlavní nevýhodou je velmi malá produkce vody při pouštních klimatických podmínkách, oproti navrhovanému zařízení.  </p>
    <p num="18"> </p>
    <p num="19">Zařízení podle patentové přihlášky US 2006/0272344 využívá sorpčního systému na bázi sorpčního kola s tuhým desikantem s uzavřeným regeneračním okruhem. Pro regeneraci desikantu slouží pouze odpadní teplo ze spalovacího motoru mobilního zařízení, tedy opět není uvažována žádná rekuperace tepla souvisejícího s provozem systému. Podobně jako výše je zde sorpční kolo, které spotřebovává elektrickou energii navíc, protože se musí přetáčet mezi dvěma polohami. Zařízení používá 2 vzduchovody, což je nevýhodné jak rozměrově, tak i energeticky z hlediska spotřeby elektrické energie dvou sacích zařízení. Odvlhčený procesní vzduch vystupující ze sorpčního kola slouží jako zdroj chladu pro kondenzační výměník, kde je z navlhčeného vzduchu vysrážena vodní pára. Nevýhodou takového zařízení je, že může pracovat pouze v chladných nebo vlhkých oblastech, kde je teplota odvlhčeného procesního vzduchu dostatečně nízko pod teplotou rosného bodu navlhčeného vzduchu. </p>
    <p num="20"> </p>
    <p num="21">Zařízení podle patentu US 7601208 využívá pro odnímaní vlhkosti ze vzduchu kapalinový desikant. Zaprvé kapalinový desikant rozstřikem odebírá vlhkost z proudu vzduchu. Dále se voda z roztoku desikantu odděluje vypařováním. Zdrojem tepla pro vypařování je odpadní teplo ze spalovacího motoru mobilního zařízení, zařízení nenavrhuje žádný systém rekuperace tepla. Následně vodní pára kondenzuje v kondenzátoru, kde zdrojem chladu je nasávaný venkovní vzduch. Jasnou nevýhodu takového zařízení je, že pro kondenzaci vodní páry je potřeba, aby teplota okolního vzduchu byla dostatečně nízko pod teplotou rosného bodu a v chladiči došlo ke kondenzaci vody. Tzn., ani toto zařízení nemůže fungovat v pouštních podmínkách, kde jsou zpravidla vysoké teploty vzduchu. </p>
    <p num="22"> </p>
    <p num="23">Zařízení podle patentové přihlášky US 2011/0296858 využívá desikační systém se sorpčním kolem s tuhým desikantem. Venkovní nasávaný vzduch prochází sorpčním kolem a vodní pára se adsorbuje na desikačním povrhu. Následně už odvlhčený vzduch se ohřívá v mikrovlnné komoře na vysokou teplotu a je veden zpátky do desikačního kola pro jeho regeneraci. Dále navlhčený vzduch přichází na chladič, kde vodní pára zkondenzuje. Z patentu ale není jasně jakou výhodu má toto zařízení s desikačním kolem oproti klasickému kondenzačnímu zařízení, neboť zařízení pracuje se stejným průtokem procesního a regeneračního vzduchu, nedochází tedy ke zvýšení vlhkosti před kondenzací. Zařízení pracuje se stejnou účinností získávání vody ze vzduchu jako běžné kondenzační zařízení. V pouštních oblastech tedy s velmi nízkou účinností. Navíc je rozměrově i energeticky náročné.  </p>
    <p num="24"> </p>
    <p num="25">Zařízení podle patentu CZ 307873 využívá desikační systém se sorpčním kolem s tuhým desikantem. Zařízení je navrženo jako autonomní. Venkovní nasávaný vzduch prochází sorpčním kolem a vodní pára se adsorbuje na desikačním povrchu. Zařízení využívá chladivový okruh pro ohřev regeneračního vzduchu a pro dochlazení vzduchu pod rosný bod, což je pro celkovou energetickou bilanci výhodné. Navlhčený vzduch přichází na chladič, kde vodní pára zkondenzuje. Nevýhodou takového zařízení je koncept dvou proudů vzduchu, tedy provozu dvou sacích zařízení oproti jednoproudému provedení. Toto zařízení potřebuje navíc elektrickou energii pro pohon desikačního kola. Další nevýhodou je prostorová náročnost zařízení, která vyplývá z přítomnosti desikačního kola a dvou vzduchovodů, což omezuje možnosti, jak zařízení realizovat v kompaktním provedení.  </p>
    <p num="26"> </p>
    <p num="27">Zařízení podle patentové přihlášky US 2018/0043295 je plně autonomní a využívá desikační systém s dvěma sorpčními koly. V uzavřeném okruhu je ohříván regenerační vzduch ve vzduchovém solárním kolektoru, zároveň je vzduch opakovaně navlhčen dvěma desikačními koly. Po dosažení regenerační teploty začne kondenzovat vzdušná vlhkost na lamelách výměníku vzduch-vzduch, kde na druhé straně proudí okolní vzduch, který je zároveň využíván jako procesní. Nevýhodou takového zařízení je koncept dvou proudů vzduchu, tedy provozu dvou sacích zařízení a prostorově náročná přítomnost dvou vzduchovodů. Další nevýhodou je provoz dvou pohonů desikačních kol. Nevýhodná je rovněž absence chladivového okruhu a tím ponížená produkce zkondenzované vody zejména v pouštním prostředí, kde je teplota vzduchu je často vyšší než teplota rosného bodu. </p>
    <p num="28"> </p>
    <p num="29">Nevýhodou řešení známých ze stavu techniky je tedy rozsah použití omezený buď na oblasti s vysokou vlhkostí, nebo na oblasti s nízkou teplotou okolního vzduchu. V případě suchých teplých oblastí jako jsou pouště, vykazují některá zařízení nízkou produkci vody nebo vysokou náročnost na dodávku externí (neobnovitelné) energie. Některá zařízení sice mohou produkovat v pouštních oblastech větší množství vody, ale pouze za cenu vyšší energetické náročnosti. Žádné ze zařízení není schopno plnit současně požadavek na vyšší účinnost produkce vody v pouštních oblastech, požadavek na autonomní provoz nevyužívající dodávku externí (neobnovitelné) energie, požadavek na nízkou energetickou náročnost a požadavek na kompaktní mobilní provedení </p>
    <p num="30"> </p>
    <p num="31"> </p>
    <p num="32">
      <u>Podstata vynálezu</u>
    </p>
    <p num="33"> </p>
    <p num="34">Výše uvedené nevýhody odstraňuje zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem dle předkládaného vynálezu. Nabízí vyšší produkci vody díky současné adsorpci a regeneraci na dvou sorpčních výměníkách, zároveň navrhované zařízení výhodně rekuperuje teplo z chlazení pro ohřev vstupujícího vzduchu a rovněž rekuperuje v rekuperačním výměníku chlad z chladiče pro předchlazení vzduchu přicházejícího ze sorpčního výměníku k chladiči. Kromě toho zařízení nabízí minimalizaci rozměrů díky znakům jako integrovaný ohřev v sorpčních výměnících či umístění všech vzduchotechnických prvků do jednoho vzduchovodu, vysokou efektivitu s nízkou energetickou spotřebou díky kombinaci metod pro rekuperaci tepla a chladu, i možnost plně autonomního provozu.  </p>
    <p num="35"> </p>
    <p num="36">Toto zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem<b> </b>obsahující vzduchovod, který má první otvor pro vstup a/nebo výstup vzduchu a také druhý otvor pro vstup a/nebo výstup vzduchu, přičemž v tomto vzduchovodu je umístěn hlavní chladič pro chlazení vzduchu ve vzduchovodu a první blok výměníků s alespoň jedním prvním sorpčním výměníkem. Alespoň jeden z těchto prvních sorpčních výměníků obsahuje integrovaný ohřev a/nebo je prvním sorpčním výměníkům předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu. První blok výměníků je přímo nebo přes další prvky vzduchově propojen s prvním otvorem vzduchovodu, přičemž zařízení obsahuje také sací jednotku pro sání vzduchu do vzduchovodu zahrnující alespoň jedno sací zařízení. Zařízení obsahuje též alespoň jeden prvek pro sběr zkondenzované vody. Podstatou tohoto zařízení je, že sací jednotka je uzpůsobená pro přepínání mezi dvěma různými směry sání vzduchu do vzduchovodu a že dále obsahuje také druhý blok výměníků s alespoň jedním druhým sorpčním výměníkem. Tento druhý blok výměníků je umístěný ve vzduchovodu a vzduchově propojený přímo nebo přes další prvky s druhým otvorem vzduchovodu, přičemž hlavní chladič je umístěn na trase proudu vzduchu mezi prvním blokem výměníků a druhým blokem výměníků, a to při obou směrech sání vzduchu do vzduchovodu. Alespoň jeden z druhých sorpčních výměníků obsahuje integrovaný ohřev a/nebo je druhým sorpčním výměníkům předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu.  </p>
    <p num="37"> </p>
    <p num="38">Je výhodné zařízení doplnit i o chladivový okruh s potrubím chladiva, chladivem, expanzním ventilem a kompresorem, k němuž je připojen hlavní chladič zapojený jako výparník chladiva. Tento hlavní chladič je také přes potrubí chladiva a přepínací mechanismus pro přepínání směru proudění chladiva propojen s prvním blokem výměníků i s druhým blokem výměníků, když oba bloky výměníků jsou potrubím chladiva propojeny také mezi sebou. </p>
    <p num="39"> </p>
    <p num="40">První blok výměníků může s výhodou obsahovat také první ohřívač, přes který je tento první blok výměníků připojen potrubím chladiva k přepínacímu mechanismu. Podobně druhý blok výměníků může obsahovat také druhý ohřívač, přes který je tento druhý blok výměníků připojen potrubím chladiva k přepínacímu mechanismu, přičemž vzájemné propojení bloků výměníků potrubím chladiva je realizováno jako vzájemné propojení uvedených ohřívačů. </p>
    <p num="41"> </p>
    <p num="42">Pro větší úsporu energie je vhodné zařízení doplnit také o rekuperační tepelný výměník, který je ve vzduchovodu umístěn mezi hlavním chladičem a prvním blokem výměníků a současně také mezi hlavním chladičem a druhým blokem výměníků. Tento rekuperační tepelný výměník má alespoň dvě vnitřní potrubí zapojená tak, že první z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje první blok výměníků a hlavní chladič a že druhé z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje hlavní chladič s druhým blokem výměníků. První a druhé vnitřní potrubí jsou přitom ve vzájemném tepelném kontaktu.  </p>
    <p num="43"> </p>
    <p num="44">V jednom možném provedení potrubí chladiva obsahuje větvení do tří směrů, a to k hlavnímu chladiči přes kompresor, k prvnímu bloku výměníků a k druhému bloku výměníků. V místě tohoto větvení do tří směrů je osazen přepínací mechanismus provedený jako trojcestný ventil.  </p>
    <p num="45"> </p>
    <p num="46">Je možné též provedení, v němž potrubí chladiva obsahuje větvení do čtyř směrů, a to k hlavnímu chladiči přes kompresor, k hlavnímu chladiči přes expanzní ventil, k prvnímu ohřívači vzduchu a k druhému ohřívači vzduchu. V místě tohoto větvení do čtyř směrů je osazen přepínací mechanismus provedený jako čtyřcestný ventil.  </p>
    <p num="47"> </p>
    <p num="48">Právě uvedené provedení je možné doplnit opatřením vzduchovodu první klapkou pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna je mezi prvním blokem výměníků a rekuperačním výměníkem, a/nebo opatřením vzduchovodu druhou klapkou pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna mezi druhým blokem výměníků a rekuperačním výměníkem. </p>
    <p num="49"> </p>
    <p num="50">Je výhodné, když je mezi první klapkou a exteriérem umístěn první doplňkový chladič pro předchlazení venkovního vzduchu a/nebo když je mezi druhou klapkou a exteriérem je umístěn druhý doplňkový chladič pro předchlazení venkovního vzduchu.  </p>
    <p num="51"> </p>
    <p num="52">Zařízení může obsahovat také solární tepelné kolektory a vzduchové potrubí. Doplňkové chladiče jsou pak tímto vzduchovým potrubím připojeny ke vzduchovým solárním tepelným kolektorům. </p>
    <p num="53"> </p>
    <p num="54">Sací jednotka může obsahovat první sací zařízení a druhé sací zařízení, přičemž první sací zařízení je zapojeno mezi prvním otvorem vzduchovodu a prvním blokem výměníků a přičemž druhé sací zařízení je zapojeno mezi druhým otvorem vzduchovodu a druhým blokem výměníků.  </p>
    <p num="55"> </p>
    <p num="56">Zařízení může být doplněno o bateriové úložiště a alespoň jeden fotovoltaický panel, přičemž bateriové úložiště je elektricky propojeno s alespoň jedním z fotovoltaických panelů.  </p>
    <p num="57"> </p>
    <p num="58">Zařízení může rovněž obsahovat alespoň jeden kapalinový solární kolektor, přičemž kapalinové solární kolektory jsou tepelné a/nebo fotovoltaicko-tepelné. V případě, že jsou přítomny fotovoltaicko-tepelné kolektory, jsou tyto fotovoltaicko-tepelné kolektory elektricky propojeny s bateriovým úložištěm.  </p>
    <p num="59"> </p>
    <p num="60">Právě uvedené provedení může obsahovat též kapalinové potrubí. Každý z kapalinových solárních kolektorů je pak tímto kapalinovým potrubím propojen s prvním blokem výměníků i s druhým blokem výměníků.  </p>
    <p num="61"> </p>
    <p num="62">Popsané zařízení dosahuje vysoké produkce vody s malou energetickou náročností i v obtížných pouštních podmínkách. Podrobněji budou jeho výhody osvětleny na následujících příkladech provedení. </p>
    <p num="63"> </p>
    <p num="64"> </p>
    <p num="65">
      <u>Objasnění výkresů</u>
    </p>
    <p num="66"> </p>
    <p num="67">Vynález je podrobně popsán na konkrétních provedeních pomocí přiložených výkresů.  </p>
    <p num="68"> </p>
    <p num="69">Na všech výkresech je znázorněn chladivový okruh, který ale není pro fungování zařízení nezbytný. </p>
    <p num="70"> </p>
    <p num="71">Na obr. 1 a 2 je znázorněno nejjednodušší provedení vynálezu, jehož hlavními prvky jsou dva bloky <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků z nichž každý obsahuje alespoň jeden sorpční výměník, hlavní chladič <u>3</u> umístěný mezi těmito bloky <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků a sací jednotka <u>9</u>. Všechny uvedené prvky jsou umístěny ve vzduchovodu <u>1</u>. Obr. 1 se od obr. 2 liší opačným směrem proudění tímto vzduchovodem <u>1</u>.  </p>
    <p num="72"> </p>
    <p num="73">Obr. 1 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí druhý sorpční výměník <u>2b</u> v druhém bloku výměníků <u>20b</u>.  </p>
    <p num="74"> </p>
    <p num="75">Obr. 2 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí první sorpční výměník <u>2a</u> v prvním bloku výměníků <u>20a</u>. </p>
    <p num="76"> </p>
    <p num="77">Na obr. 3 a 4 je provedení doplněné o rekuperační výměník <u>8</u> a ohřívače <u>4a</u>, <u>4b</u> v blocích <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků. Obr. 3 se od obr. 4 liší opačným směrem proudění tímto vzduchovodem <u>1</u>.  </p>
    <p num="78"> </p>
    <p num="79">Obr. 3 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí první sorpční výměník <u>2a</u> v prvním bloku výměníků <u>20a</u>. </p>
    <p num="80"> </p>
    <p num="81">Obr. 4 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí druhý sorpční výměník <u>2b</u> v druhém bloku výměníků <u>20b</u>.  </p>
    <p num="82"> </p>
    <p num="83">Na obr. 5 a 6 je opět pro opačné směry proudění znázorněno komplexnější zařízení s jiným přepínáním chladivového okruhu, přidanými klapkami <u>10a</u> a <u>10b</u> a dalšími volitelnými prvky.  </p>
    <p num="84"> </p>
    <p num="85">Obr. 5 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí první sorpční výměník <u>2a</u> v prvním bloku výměníků <u>20a</u>. </p>
    <p num="86"> </p>
    <p num="87">Obr. 6 znázorňuje situaci, v níž se vybíjí druhý sorpční výměník <u>2b</u> v druhém bloku výměníků <u>20b</u>.  </p>
    <p num="88"> </p>
    <p num="89">Na obr. 7 je zařízení doplněné o prvky umožňující autonomní provoz. </p>
    <p num="90"> </p>
    <p num="91">Na všech výše uvedených obrázcích jsou znázorněny podélné řezy zařízením.  </p>
    <p num="92"> </p>
    <p num="93"> </p>
    <p num="94">
      <u>Příklady uskutečnění vynálezu</u>
    </p>
    <p num="95"> </p>
    <p num="96">Níže popsaná výhodná provedení ukazují pouze některá z mnoha možných řešení, která spadají do ochrany vynálezu, a ilustrují vynálezeckou myšlenku. Jde pouze o vybraná výhodná uspořádání, která nijak neomezují rozsah ochrany vynálezu. </p>
    <p num="97"> </p>
    <p num="98">Termínem nabíjení sorpčního výměníku nazýváme v rámci celého tohoto popisu adsorpci vody na površích sorpčního výměníku, termínem vybíjení sorpčního výměníku pak desorpci vody z povrchů sorpčního výměníku. </p>
    <p num="99"> </p>
    <p num="100">Na obr. 1 a 2 je znázorněno nejjednodušší příkladné provedení zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem. Je znázorněn vzduchovod <u>1</u>, který má první otvor <u>100</u> pro vstup a/nebo výstup vzduchu a také druhý otvor <u>101</u> pro vstup a/nebo výstup vzduchu. V tomto vzduchovodu <u>1</u> je umístěn hlavní chladič <u>3</u> pro chlazení vzduchu ve vzduchovodu <u>1</u> a první blok <u>20a</u> výměníků, který obecně obsahuje alespoň jeden první sorpční výměník <u>2a</u>. Na obr. 1 je znázorněno provedení s právě jedním prvním sorpčním výměníkem <u>2a</u>. Ve fázi vybíjení sorpčního výměníku, nebo jinak řečeno ve fázi desorpce vodní páry z výměníku, je potřeba, aby vzduch procházející tímto výměníkem byl ohřátý. To je možné zajistit buď předřazením alespoň jednoho zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu anebo ještě výhodněji integrovaným ohřevem v rámci prvního sorpčního výměníku <u>2a</u>, což je jeden z nových znaků předkládaného vynálezu umožňující ještě kompaktnější provedení. Případně lze kombinovat oba typy ohřevu vzduchu procházejícího prvnímu sorpčním výměníkem <u>2a</u>, jak je vidět na obr. 4 až 7, kde má první sorpční výměník <u>2a</u> integrovaný ohřev a také je mu předřazeno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu, které má podobu prvního ohřívače <u>4a</u>. V případě více prvních sorpčních výměníků <u>2a</u> má alespoň jeden z těchto prvních sorpčních výměníků <u>2a</u> integrovaný ohřev a/nebo je těmto prvním sorpčním výměníkům <u>2a</u> předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu. Je-li předřazeno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu, integrovaný ohřev mohou mít jen některé z prvních sorpčních výměníků <u>2a</u> nebo žádný z nich. </p>
    <p num="101"> </p>
    <p num="102">Příkladem sorpčního výměníku vhodného pro integrovaný ohřev je lamelový výměník povlakovaný desikační vrstvou, jehož jedno možné provedení je na fotografii na obr. 8. Tenká vrstva desikačního materiálu je nanesena na všechny lamely výměníku. Mezi jednotlivými lamelami proudí vzduch, který se během regenerace navlhčí, během adsorpce odvlhčí. Typicky nerezovými nebo měděnými trubkami proudí mezi lamelami také teplonosná kapalina či chladivo, zaleží na zdroji tepla. </p>
    <p num="103"> </p>
    <p num="104">Integrovaný ohřev sorpčních výměníků může být zajištěn chladivem, teplonosnou kapalinou či elektricky. Jedna z možností je zajistit ohřev proudící teplonosnou kapalinou, která může být s výhodou ohřáta v kapalinových solárních kolektorech <u>16</u>, jak bude popsáno níže u obr. 7. Možnosti ohřevu jsou ale samozřejmě i mnohé další. </p>
    <p num="105"> </p>
    <p num="106">Uvedený první blok <u>20a</u> výměníků je přímo nebo přes další prvky vzduchově propojen s prvním otvorem <u>100</u> vzduchovodu <u>1</u>. Zařízení obsahuje také sací jednotku <u>9</u> pro sání vzduchu do vzduchovodu <u>1</u>, přičemž v této sací jednotce <u>9</u> je zahrnuto alespoň jedno sací zařízení, na obr. 1 je značeno jako <u>9a</u>, a je uzpůsobena pro přepínání mezi dvěma různými směry sání vzduchu do vzduchovodu <u>1</u>. Toho lze docílit například osazením sací jednotky <u>9</u> jedním sacím zařízením <u>9a</u> s přepínáním dvou směrů sání, jak je zakresleno na obr. 1 až 4, anebo v jiných provedeních, viz obr. 5 až 7, osazením jednotky <u>9</u> dvěma sacími zařízeními <u>9a</u>, <u>9b</u>. Dvě sací zařízení ale mohou být i v provedeních dle obr. 1 až 4, což není zakresleno. V tom případě může být první sací zařízení <u>9a</u> zapojeno např. mezi prvním otvorem <u>100</u> vzduchovodu <u>1</u> a prvním blokem <u>20a</u> výměníků a druhé sací zařízení <u>9b</u> může být zapojeno např. mezi druhým otvorem <u>101</u> vzduchovodu <u>1</u> a druhým blokem <u>20b</u> výměníků. Sací jednotka <u>9</u> může být obecně umístěna kdekoli ve vzduchovodu <u>1</u>, pokud zajistí sání vzduchu do tohoto vzduchovodu.  </p>
    <p num="107"> </p>
    <p num="108">V zařízení je také obsažen alespoň jeden prvek <u>12</u> pro sběr zkondenzované vody, a to v místech, kde voda kondenzuje, což je vždy na chladiči <u>3</u>, jak je znázorněno na obr. 1, ale ke kondenzaci může docházet i na jiných místech, např. v rekuperačním výměníku <u>8</u>, který je vidět na obr. 3 až 7, odkud se pak také kondenzovaná voda sbírá. Prvkem <u>12</u> pro sběr kondenzované vody může být nádoba, potrubí apod.  </p>
    <p num="109"> </p>
    <p num="110">Jedním z inovativních prvků zařízení je, že dále obsahuje také druhý blok <u>20b</u> výměníků s alespoň jedním sorpčním výměníkem <u>2b</u> umístěný ve vzduchovodu <u>1</u> a vzduchově propojený přímo nebo přes další prvky s druhým otvorem <u>101</u> vzduchovodu <u>1</u>. Na obr. 1, 2 je zakresleno provedení, v němž druhý blok <u>20b</u> výměníků obsahuje právě jeden sorpční výměník <u>2b</u>. Hlavní chladič <u>3</u> je přitom umístěn na trase proudu vzduchu mezi prvním blokem <u>20a</u> výměníků a druhým blokem <u>20b</u> výměníků, a to při obou směrech sání vzduchu do vzduchovodu <u>1</u>.  </p>
    <p num="111"> </p>
    <p num="112">Podobně jako u prvního sorpčního výměníku <u>2a</u> je zde potřeba, aby vzduch procházející druhým sorpčním výměníkem <u>2b</u> byl při vybíjení tohoto druhého sorpčního výměníku <u>2b</u> ohřátý. To je možné zajistit buď předřazením alespoň jednoho zařízení pro ohřev vzduchu vstupujícího do druhého sorpčního výměníku <u>2b</u> nebo ještě výhodněji integrovaným ohřevem v rámci sorpčního výměníku <u>2b</u>, což je jeden z nových znaků předkládaného vynálezu umožňující ještě kompaktnější provedení. Případně lze i zde kombinovat oba typy ohřevu vzduchu, jak je vidět na obr. 4 až 7, kde má druhý sorpční výměník integrovaný ohřev a také je mu předřazeno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu, které má podobu druhého ohřívače <u>4b</u>. V případě více druhých sorpčních výměníků <u>2b</u> obsahuje alespoň jeden z těchto druhých sorpčních výměníků 2b integrovaný ohřev a/nebo je druhým sorpčním výměníkům <u>2b</u> předřazeno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu. Je-li předřazeno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu, integrovaný ohřev mohou mít jen některé z druhých sorpčních výměníků <u>2b</u> nebo žádný z nich. </p>
    <p num="113"> </p>
    <p num="114">Hlavní chladič <u>3</u> může chladit různými způsoby, např. může jít o chladič termoelektrický a/nebo, jak je znázorněno na obr. 1 až 7, může být v zařízení obsažen chladivový okruhu. Součástí chladivového okruhu je potrubí <u>14</u> chladiva, chladiva, expanzním ventil <u>7</u> a kompresor <u>6</u> pro nasávání a stlačování vypařovaného chladiva, k němuž je hlavní chladič <u>3</u> připojen jako výparník chladiva. Hlavní chladič <u>3</u> je také přes potrubí <u>14</u> chladiva a přepínací mechanismus <u>13</u> pro přepínání směru proudění chladiva propojen s prvním blokem <u>20a</u> výměníků i s druhým blokem <u>20b</u> výměníků. V blocích <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků dochází k ohřevu vzduchu prostřednictvím kondenzace par chladiva. Oba bloky <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků jsou potrubím chladiva propojeny také mezi sebou. Díky přítomnosti chladivového okruhu zapojeného tak, jak je uvedeno v předkládaných výhodných provedeních, lze výhodně rekuperovat teplo z chlazení na hlavním chladiči <u>3</u>, který je zapojen jako výparník chladiva, pro ohřev vzduchu v blocích <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků, v nichž dochází ke kondenzaci par chladiva. Vzduch v blocích <u>20a</u> a <u>20b</u> výměníků se ohřívá střídavě, jinak řečeno když dochází k ohřevu vzduchu v jednom z těchto bloků, v druhém z nich ohřev vzduch neprobíhá, jak bude vysvětleno s pomocí obr. 1 a 2. Tato poslední věta platí i pro provedení, v nichž jsou ohřev a chlazení realizovány jinak než pomocí chladivového okruhu. </p>
    <p num="115"> </p>
    <p num="116">Na obr. 1 a 2 jsou znázorněny navzájem odlišné směry proudění vzduchu v nejjednodušším provedení zařízení. I když chlazení v hlavním chladiči <u>3</u> a ohřev vzduchu procházejícího sorpčními výměníky <u>2a</u>, <u>2b</u> při jejich vybíjení mohou být realizovány různě, my nyní podrobněji popíšeme, jak tyto procesy probíhají v zařízení vybaveném chladivovým okruhem. Na obr. 1 až 4 má přepínací mechanismus <u>13</u> pro přepínání směru proudění chladiva podobu trojcestného ventilu. Na uvedených obr. 1 až 4 je vidět, že potrubí <u>14</u> chladiva obsahuje větvení do tří směrů, a to k hlavnímu chladiči <u>3</u> přes kompresor <u>6</u>, k prvnímu bloku <u>20a</u> výměníků a k druhému bloku <u>20b</u> výměníků, přičemž v místě tohoto větvení do tří směrů je osazen přepínací mechanismus <u>13</u> provedený jako zmíněný trojcestný ventil.  </p>
    <p num="117"> </p>
    <p num="118">Před spuštěním zařízení je v provozu sací jednotka <u>9</u>, aby došlo k nabití obou sorpčních výměníků <u>2a</u>, <u>2b</u>, pak následují procesy střídavého nabíjení a vybíjení sorpčních výměníků <u>2a</u>, <u>2b</u> za současné produkce vody, která kondenzuje na hlavním chladiči <u>3</u>.  </p>
    <p num="119"> </p>
    <p num="120">Na obr 1. jsou šipkami naznačeny směry proudění vzduchu a chladiva během vybíjení druhého sorpčního výměnku <u>2b</u> nebo druhých sorpčních výměníků <u>2b</u>, které jsou v druhém bloku <u>20b</u> výměníků. V této fázi je vypnut ohřev v prvním bloku výměníků <u>20a</u>. V případě řešení s chladivovým okruhem se toho docílí tím, že se přepínací mechanismus <u>13</u> nastaví do takové polohy, aby prvním blokem <u>20a</u> výměníků neproudilo chladivo. Vzduch do zařízení vstupuje druhým otvorem <u>101</u>, poté prochází přes druhý blok <u>20b</u> výměníků, ohřátý a navlhčený vzduch poté vstupuje do hlavního chladiče <u>3</u>, kde se ochladí na teplotu nižší než je teplota rosného bodu. Zkondenzovaná voda je zachycena prvkem pro sběr vody <u>12</u> pod chladičem <u>3</u>. Odvlhčený chladný vzduch následně vstupuje do druhého bloku výměníků <u>20a</u>, kde se adsorbuje zbylá vlhkost ve vzduchu. Poté vychází vzduch ze zařízení prvním otvorem <u>100</u>. Díky chladivovému okruhu lze výhodně rekuperovat teplo z chlazení na hlavním chladiči <u>3</u> do vzduchu vstupujícího druhým otvorem <u>101</u>. Ohřev regeneračního vzduchu v druhém bloku <u>20b</u> výměníků je realizován právě díky tomuto teplu rekuperovaném z chlazení na hlavním chladiči. Fáze vybíjení druhého sorpčního výměníku <u>2b</u> končí, pokud je měrná vlhkost shodná před prvním blokem <u>20a</u> výměníků a za tímto blokem. Zařízení může být osazeno senzory, které tuto měrnou vlhkost na uvedených místech měří, nebo může být pro známé lokální podmínky naprogramováno na určitý časový interval apod.  </p>
    <p num="121"> </p>
    <p num="122">Na obr. 2 jsou šipkami naznačeny směry proudění vzduchu a chladiva během vybíjení prvního sorpčního výměnku <u>2a</u> nebo prvních sorpčních výměníků <u>2a</u>, které jsou v bloku výměníků <u>20a</u>. V této fázi je vypnut ohřev v druhém bloku <u>20b</u> výměníků, což v provedení s chladivovým okruhem znamená, že tímto blokem <u>20b</u> v této fázi neproudí chladivo. Oproti předchozímu obr. 1 je obrácen proud vzduchu sací jednotkou <u>9</u> a zároveň se změnila pozice přepínacího trojcestného ventilu, chladivo v tomto režimu proudí pouze do prvního bloku <u>20a</u> výměníků. Vzduch do zařízení vstupuje otvorem <u>100</u>, poté prochází přes první blok <u>20a</u> výměníků, ohřátý a navlhčený vzduch poté vstupuje do hlavního chladiče <u>3</u>, kde se ochladí na teplotu nižší než je teplota rosného bodu. Zkondenzovaná voda je zachycena prvkem pro sběr vody <u>12</u> pod chladičem <u>3</u>. Odvlhčený chladný vzduch následně vstupuje do druhého bloku <u>20b</u> výměníků, kde se adsorbuje zbylá vlhkost ve vzduchu. Poté vychází vzduch ze zařízení druhým otvorem <u>101</u>. V tomto režimu se díky chladivovému okruhu rekuperuje teplo z chlazení na hlavním chladiči <u>3</u> do vzduchu vstupujícího do zařízení prvním otvorem <u>100</u>. Ohřev regeneračního vzduchu v prvním bloku <u>20a</u> výměníků je realizován právě díky tomuto teplu rekuperovaném z chlazení na hlavním chladiči <u>3</u>, když v prvním bloku <u>20a</u> dochází ke kondenzaci par chladiva a tím k ohřevu vzduchu. Fáze vybíjení prvního sorpčního výměníku nebo prvních sorpčních výměníků <u>2a</u> končí, pokud je měrná vlhkost shodná před druhým blokem <u>20b</u> výměníků a za tímto blokem. I v této části zařízení mohou být osazeny senzory, které tuto měrnou vlhkost na uvedených místech měří, nebo může být pro známé lokální podmínky zařízení naprogramováno na určitý časový interval apod. </p>
    <p num="123"> </p>
    <p num="124">Je tedy zřejmé, že v zařízení, jehož dva režimy provozu jsou znázorněny na obr. 1 a 2, dochází ke kvazikontinuální produkci vody ze vzduchu díky střídavému vybíjení sorpčních výměníků v blocích <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků. Při přechodu z jednoho režimu do druhého se pouze přepne směr proudění vzduchu v sací jednotce <u>9</u> a střídavě se zapne ohřev vzduchu v tom bloku výměníků, kde se právě vybíjejí sorpční výměníky, přičemž v druhém bloku výměníků se tento ohřev naopak vypne. V zařízení s chladivovým okruhem toho lze docílit přepnutím přepínacího mechanismu <u>13</u>. Už pří vybíjení jednoho bloku výměníků se sorpční výměníky v druhém bloku výměníků částečně nabíjejí. Interval nutný pro jejich následné plné dobití lze zkrátit na minimum zvýšením otáček sacího zařízení. Dostáváme tak kompaktní, energeticky úsporné a účinné zařízení. Současné využití dvou bloků <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků, z nichž každý obsahuje alespoň jeden sorpční výměník, totiž výrazně zvyšuje produkci vody. </p>
    <p num="125"> </p>
    <p num="126">Na obr. 3 až 7 jsou další možná výhodná provedení zařízení rozšířená o rekuperační výměník <u>8</u>, díky kterému lze významně snížit požadovaný chladicí výkon. Rekuperační výměník <u>8</u> je ve vzduchovodu <u>1</u> umístěn mezi hlavním chladičem <u>3</u> a prvním blokem <u>20a</u> výměníků a současně také mezi hlavním chladičem <u>3</u> a druhým blokem <u>20b</u> výměníků. Rekuperační tepelný výměník <u>8</u> má alespoň dvě vnitřní potrubí zapojená tak, že první z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje první blok <u>20a</u> výměníků a hlavní chladič <u>3</u> a že druhé z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje hlavní chladič <u>3</u> s druhým blokem <u>20b</u> výměníků, přičemž první a druhé vnitřní potrubí jsou ve vzájemném tepelném kontaktu. Prvních a druhých vnitřních potrubí rekuperačního výměníku může být i více, v tom případě mají formu kanálků o malém průměru a jsou upořádány tak, že je vždy jedno první potrubí v tepelném kontaktu s některým z druhých potrubí. V tom případě pak také každé z prvních vnitřních potrubí vzduchově propojuje první blok <u>20a</u> výměníků a hlavní chladič <u>3</u> a každé z druhých vnitřních potrubí vzduchově propojuje hlavní chladič <u>3</u> s druhým blokem <u>20b</u> výměníků. Proudění vzduchu zařízením i konkrétně rekuperačním výměníkem <u>8</u> je na obr. 3 až 7 opět zakresleno šipkami, přičemž šipky u rekuperačního výměníku jsou schématické, znázorňují směr proudění, nikoli počet proudů vzduchu v zakresleném směru. Tento počet může být různý. </p>
    <p num="127"> </p>
    <p num="128">Z obr. 3 až 7 je také patrné, že vzduch proudí stále jedním vzduchovodem, který je zalomený v oblasti chladiče. Vzduchovod <u>1</u> na obr. 3 například začíná u prvního otvoru <u>100</u>, kudy do něj vstupuje vzduch, a pokračuje přes první blok <u>20a</u> výměníků přes rekuperační výměník <u>8</u>, který je do vzduchovodu <u>1</u> vložen, k hlavnímu chladiči <u>3</u>, od něj pak vzduch stoupá uvedeným zalomením vzduchovodu <u>1</u> (šipka svisle vzhůru) opět k rekuperačnímu výměníku <u>8</u>, přes nějž pokračuje k druhému bloku <u>20b</u> výměníků a druhým otvorem <u>101</u> ven ze vzduchovodu <u>1</u>. V oblasti vymezené prvním a druhým otvorem <u>100</u>, <u>101</u> na jedné straně a rekuperačním výměníkem <u>8</u> na druhé straně je vzduchovod <u>1</u> rozdělen přepážkou na dvě části pro oddělení proudu vzduchu přicházejícího z prvního otvoru <u>100</u> a vycházejícího do druhého otvoru <u>101</u>.  </p>
    <p num="129"> </p>
    <p num="130">Na obr. 3 je zakreslen příklad, v němž sorpční výměníky <u>2a</u>, <u>2b</u> nejsou připojeny k chladivovému okruhu. Může být, ale i tak uplatněn jejich integrovaný vnitřní ohřev, např. elektrický odporový a tím navýšit účinnost vybíjení výměníku. Sorpční výměníky <u>2a</u>, <u>2b</u> jsou ve výhodném provedení lamelové. Prvnímu sorpčnímu výměníku <u>2a</u> je předřazen první ohřívač <u>4a</u> pro ohřev vzduchu vstupujícího do tohoto sorpčního výměníku <u>2a</u> na vyšší teplotu při jeho vybíjení. První ohřívač <u>4a</u> je zapojen do chladivového okruhu jako kondenzátor par chladiva. Podobně je též druhému sorpčnímu výměníku <u>2b</u> předřazen druhý ohřívač <u>4b</u> pro ohřev vzduchu vstupujícího do tohoto druhého sorpčního výměníku <u>2b</u> na vyšší teplotu při vybíjení tohoto druhého sorpčního výměníku. Ohřívače <u>4a</u>, <u>4b</u> mohou být např. tepelné výměníky s topnou spirálou nebo se může jednat o kapalinové vodní výměníky s elektrickým ohřevem, nejvýhodnější je ale pro ohřev vzduchu ohřívači <u>4a</u>, <u>4b</u> využít kondenzaci chladiva v chladivovém okruhu, jak bude popsáno níže. Ohřívače <u>4a</u>, <u>4b</u> jsou v tom případě zpravidla lamelové a skrze lamely prochází potrubí s chladivem.  </p>
    <p num="131"> </p>
    <p num="132">První ohřívač <u>4a</u> je spolu s prvním sorpčním výměníkem <u>2a</u> součástí prvního bloku <u>20a</u> výměníků a podobně druhý ohřívač <u>4b</u> je spolu s druhým sorpčním výměníkem <u>2b</u> součástí druhého bloku <u>20b</u> výměníků a podobně. Ohřívače <u>4a</u>, <u>4b</u> jsou v provedení dle obr. 3 až 7 výměníky chladivo-vzduch. Je vidět že první blok <u>20a</u> výměníků je první ohřívač <u>4a</u> připojen potrubím <u>14</u> chladiva k přepínacímu mechanismu <u>13</u> a že druhý blok <u>20b</u> je přes druhý ohřívač <u>4b</u> také připojen potrubím <u>14</u> chladiva k přepínacímu mechanismu <u>13</u>. Vzájemné propojení bloků <u>20a</u>, <u>20b</u> výměníků potrubím <u>14</u> chladiva je realizováno jako vzájemné propojení ohřívačů <u>4a</u>, <u>4b</u>. </p>
    <p num="133"> </p>
    <p num="134">Na obr 3. je naznačen směr proudění během vybíjení prvního sorpčního výměníku <u>2a</u>. Vzduch do zařízení vstupuje prvním otvorem <u>100</u>, poté prochází přes první ohřívač <u>4a</u> vzduchu, na požadovanou regenerační teplotu je následně dohřátý prvním sorpčním výměníkem <u>2a</u> s vnitřním zdrojem energie, který zároveň vypudí molekuly vody ze svého povrchu a vzduch navlhčí. Vlhký horký vzduch poté vstupuje do prvního potrubí nebo prvních potrubí rekuperačního výměníku <u>8</u> ve směru šipek mířících zprava shora doleva dolů. V rekuperačním výměníku <u>8</u> se předchladí díky rekuperaci chladu z proudu vzduchu vracejícího se druhým potrubím nebo druhými potrubími rekuperačního výměníku <u>8</u> z hlavního chladiče <u>3</u> (na obr. 3 šipky mířící zleva shora doprava dolů) a následně dochladí na chladiči <u>3</u> na teplotu nižší, než je teplota rosného bodu. Zkondenzovaná voda je zachycena prvkem <u>12</u> pro sběr vody pod chladičem. Odvlhčený chladný vzduch následně vstupuje do druhého potrubí nebo do druhých potrubí rekuperačního výměníku <u>8</u>. Vzduch dále prochází přes druhý blok výměníků, který má v této fázi vypnutý ohřev a druhým otvorem <u>101</u> vzduchovodu <u>1</u> ven z tohoto vzduchovodu.  </p>
    <p num="135"> </p>
    <p num="136">Podobně jako v provedení dle obr. 1 a 2 i provedení na obr. 3 a 4 pracuje ve dvou režimech. V prvním se vybíjí první sorpční výměník nebo první sorpční výměníky <u>2a</u>, v druhém režimu se vybíjí druhý sorpční výměník nebo druhé sorpční výměníky <u>2b</u>. Vždy se zapne ohřev v tom z bloku výměníků, v němž se právě vybíjí sorpční výměník nebo výměníky a vypne ohřev v druhém bloku výměníků. Zapnutí ohřevu se provede přepnutím přepínacího mechanismu <u>13</u>, který směrem k jednomu bloku výměníků proudění chladiva uzavře (ohřev tohoto bloku výměníků je tedy vypnut) a směrem k druhému bloku výměníků proudění chladiva otevře (a ohřev tohoto bloku výměníků se zapne). Rovněž se při změně režimu změní směr proudění vzduchu vzduchovodem <u>1</u> pomocí sací jednotky <u>9</u>. V režimu vybíjení druhého sorpčního výměníku <u>2b</u>, který je znázorněn na obr. 4, bude tedy vzduch do zařízení vstupovat druhým otvorem <u>101</u> a vystupovat prvním otvorem <u>100</u>, v důsledku čehož se obrátí i směry proudění vzduchu v rekuperačním výměníku a kolem chladiče.  </p>
    <p num="137"> </p>
    <p num="138">O něco složitější, ale opět ještě i o něco účinnější, provedení je znázorněno na obr. 5 a 6, kde obr. 5 odpovídá vybíjení prvního sorpčního výměníku <u>2a</u> a obr. 6 vybíjení druhého sorpčního výměníku <u>2b</u>. U těchto obrázků budeme pro jednoduchost popisovat situaci jen s jedním prvním sorpčním výměníkem <u>2a</u> a jen s jedním druhým sorpčním výměníkem <u>2b</u>, i když prvních i druhých sorpčních výměníků může být obecně větší počet.  </p>
    <p num="139"> </p>
    <p num="140">Potrubí chladiva v tomto případě obsahuje větvení do čtyř směrů, a to k hlavnímu chladiči <u>3</u> přes kompresor <u>6</u>, k hlavnímu chladiči <u>3</u> přes expanzní ventil <u>7</u>, k prvnímu ohřívači <u>4a</u> vzduchu a k druhému ohřívači <u>4b</u> vzduchu, přičemž v místě tohoto větvení do čtyř směrů je osazen přepínací mechanismus <u>13</u> provedený tentokrát jako čtyřcestný ventil.  </p>
    <p num="141"> </p>
    <p num="142">Díky použití čtyřcestného ventilu lze maximalizovat chladicí výkon a tím produkci vody. Protože tepelný výkon přečerpávaný chladivovým okruhem může být větší, než je výkon potřebný pro ohřev regeneračního vzduchu v prvním ohřívači <u>4a</u> (při proudění vzduchu ve směru dle obr. 3), je v sérii na potrubí <u>14</u> chladiva za ohřívačem <u>4a</u> zapojen ohřívač <u>4b</u> jako dochlazovací výměník pro dodatečný odvod tepla z chladiva. Obecně je přebytečný topný výkon odveden na tom z ohřívačů <u>4a</u>, <u>4b</u>, který je zařazen v tom z bloků <u>20a</u>, <u>20b</u>, v němž se právě nevybíjí sorpční výměník., takže na obr. 4 je jako dochlazovací výměník zapojen první ohřívač <u>4a</u>. Dochlazovací výměník ohřívá vzduch vystupující s rekuperačního výměníku <u>8</u>. Dochlazovací výměník je propojen potrubím chladiva přes expanzní ventil <u>7</u> s chladičem <u>3</u>. </p>
    <p num="143"> </p>
    <p num="144">V provedení s čtyřcestným ventilem chladivo proudí vždy oběma ohřívači <u>4a</u> a <u>4b</u>, pouze se mění směr proudění.  </p>
    <p num="145"> </p>
    <p num="146">Zároveň jsou v provedení dle obr. 5 a 6 využité klapky, díky kterým je možné zvýšit průtok před právě vypnutým sorpčním výměníkem a tím urychlit proces adsorpce. Provedení s klapkami umožňuje již zcela kontinuální produkci vody, není nutné mezi přepnutím režimů a směrů proudění čekat, až se jeden ze sorpčních výměníku dobije naplno, protože při vybíjení např. prvního sorpčního výměníku <u>2a</u> se už současně plně nabíjí druhý sorpční výměník <u>2b</u> a obráceně. V provedeních dle obr. 1 až 4 je po přepnutí režimů vždy nutné určitou dobu čekat, než se plně adsorbuje vzdušná vlhkost na povrchu toho ze sorpčních výměníků <u>2a</u>, <u>2b</u>, který se bude v další fázi vybíjet, i když tato doba čekání je minimální oproti řešení např. dle WO 2016/187709. Vysvětlení této minimalizace doby čekání spočívá v tom, že např. při směrech proudění znázorněných na obr. 1 a 4 adsorbování vzdušné vlhkosti na površích prvního sorpčního výměníku <u>2a</u> nastává do jisté míry už během vybíjení druhého sorpčního výměníků <u>2b</u>, jelikož první sorpční výměník <u>2a</u> zachycuje zbytkovou vlhkost po kondenzaci vody na hlavním chladiči <u>3</u>. Zrcadlově obráceně se pak zbytková vlhkost zachytává na druhém sorpčním výměníku <u>2b</u> při směrech proudění dle obr. 2 a 3.  </p>
    <p num="147"> </p>
    <p num="148">Na obr. 5 až 7 je vidět, že vzduchovod <u>1</u> je opatřen první klapkou <u>10a</u> pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna mezi prvním blokem <u>20a</u> výměníků a rekuperačním výměníkem <u>8</u>. Vzduchovod <u>1</u> je v těchto obrázcích opatřen také druhou klapkou <u>10b</u> pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna mezi druhým blokem <u>20b</u> výměníků a rekuperačním výměníkem <u>8</u>. Je ale také možné provedení, v němž se uplatní pouze jedna z klapek <u>10a</u>, <u>10b</u>.  </p>
    <p num="149"> </p>
    <p num="150">Sací jednotka <u>9</u> může kromě prvního sacího zařízení <u>9a</u> obsahovat i druhé sací zařízení <u>9b</u>. V tom případě je první sací zařízení <u>9a</u> zapojeno mezi prvním otvorem <u>100</u> vzduchovodu <u>1</u> a prvním blokem <u>20a</u> výměníků a druhé sací zařízení <u>9b</u> je zapojeno mezi druhým otvorem <u>101</u> vzduchovodu <u>1</u> a druhým blokem <u>20b</u> výměníků. Druhé sací zařízení <u>9b</u> by takto mohlo být umístěno i v provedeních dle obr. 1 až 4 kde není zakresleno. Nejvýhodnější je ale jeho použíti v provedeních dle obr. 5 až 7 kvůli fungování klapek <u>10a</u>, <u>10b</u>.  </p>
    <p num="151"> </p>
    <p num="152">Pokud je v zařízení jen jedno sací zařízení, např. jen první sací zařízení <u>9a</u>, lze využít jednu klapku pro navýšení průtoku během adsorpce, v tomto příkladu by šlo o první klapku <u>10a</u>. Pokud jsou v sací jednotce <u>9</u> obsažena dvě sací zařízení, na obr. 5 až <u>7</u> první sací zařízení <u>9a</u> a druhé sací zařízení <u>9b</u>, lze využít obě klapky <u>10a</u>, <u>10b</u>.  </p>
    <p num="153"> </p>
    <p num="154">Je výhodné mezi první klapku <u>10a</u> a exteriér umístit první doplňkový chladič <u>11a</u> pro předchlazení venkovního vzduchu a/nebo že mezi druhou klapkou <u>11b</u> a exteriér je umístit druhý doplňkový chladič <u>11b</u> pro předchlazení venkovního vzduchu. Lze použít žádný, jeden nebo oba tyto doplňkové chladiče <u>11a</u>, <u>11b</u>. Doplňkové chladiče <u>11a</u>, <u>11b</u> jsou provedeny jako chladiče kapalina-vzduch a mohou značně snížit energetickou náročnost zařízení.  </p>
    <p num="155"> </p>
    <p num="156">Na obr 5. jsou naznačeny směry proudění vzduchu a chladiva během vybíjení prvního sorpčního výměnku <u>2a</u>. Vzduch do zařízení vstupuje prvním otvorem <u>100</u> vzduchovodu <u>1</u>, poté prochází přes první ohřívač <u>4a</u>, na požadovanou regenerační teplotu je následně dohřátý prvním sorpčním výměníkem <u>2a</u> s vnitřním zdrojem energie, který zároveň vypudí molekuly vody ze svého povrchu a vzduch navlhčí. Vlhký horký vzduch poté vstupuje do rekuperačního výměníku <u>8</u>, kde se předchladí a následně dochladí na chladiči <u>3</u> na teplotu nižší, než je teplota rosného bodu. Zkondenzovaná voda je zachycena prvkem pro sběr vody <u>12</u> pod chladičem <u>3</u>, následuje podobně jako v provedeních dle obr. 3 a 4 průchod rekuperačním výměníkem směrem k druhému bloku <u>20b</u> výměníků. Díky tomu, že je otevřena druhá klapka <u>10b</u> a druhé sací zařízení <u>9b</u> nasává vzduch z exteriéru přes druhý doplňkový otvor <u>102b</u> a vede tento exteriérový vzduch také k druhému bloku výměníků <u>20b</u>, nabíjí se druhý sorpční výměník <u>2b</u> naplno už během procesu vybíjení prvního sorpčního výměníku <u>2a</u>. Je zřejmé, že toto nabíjení je ještě účinnější za přítomnosti druhého doplňkového chladiče <u>11b</u> za druhým doplňkovým otvorem <u>102b</u>.  </p>
    <p num="157"> </p>
    <p num="158">Na obr. 6 je pak znázorněn opačný chod vzduchu zařízením než na obr. 5. V tomto případě se vybíjí druhý sorpční výměník <u>2b</u> a díky otevření první klapky <u>10a</u> a sání vzduchu prvním sacím zařízením z prvního doplňkového otvoru <u>102a</u> směrem k prvnímu otvoru <u>100</u> se současně nabíjí první sorpční výměník <u>2b</u>. Podobně jako v předchozím režimu, toto nabíjení je ještě účinnější díky přítomnosti prvního doplňkového chladiče <u>11a</u> za prvním doplňkovým otvorem <u>102a</u>.  </p>
    <p num="159"> </p>
    <p num="160">Zařízení dle obr. 5 a 6 rovněž s výhodou obsahuje chladivový okruh, který funguje analogicky jako v provedeních dle obr. 3 a 4.  </p>
    <p num="161"> </p>
    <p num="162">Na obr. 7 je pak zahrnuto nejkomplexnější provedení zařízení, které je rozšířeno o další prvky umožňující autonomní provoz. Na obr. 7 je tak znázorněno vzduchové potrubí <u>19</u>, vzduchové solární kolektory <u>15</u>, fotovoltaický panel <u>17</u>, bateriové úložiště <u>18</u>, elektrické propojení <u>21</u>, kapalinové solární kolektory <u>16</u> a kapalinové potrubí <u>20</u>. Mohou být ale využity i jen některé z uvedených prvků.  </p>
    <p num="163"> </p>
    <p num="164">V komplexním provedení dle obr. 7 je vidět, že doplňkové chladiče <u>11a</u>, <u>11b</u> jsou vzduchovým potrubím <u>19</u> připojeny ke vzduchovým solárním tepelným kolektorům <u>15</u>. Zařízení může obsahovat také jeden nebo více fotovoltaických panelů <u>17</u>, přičemž bateriové úložiště <u>18</u> je elektricky propojeno s alespoň jedním z těchto fotovoltaických panelů <u>17</u>. Alternativou je jiný obnovitelný zdroj, např. větrná elektrárna, případně jakýkoli jiný lokální generátor elektřiny, třeba i s neobnovitelným zdrojem energie. V zařízení může být obsažen také jeden nebo více kapalinových solárních kolektorů <u>16</u>, přičemž kapalinové solární kolektory <u>16</u> jsou tepelné a/nebo fotovoltaicko-tepelné. V případě, že jsou přítomny fotovoltaicko-tepelné kolektory, jsou tyto fotovoltaicko-tepelné kolektory elektricky propojeny s bateriovým úložištěm <u>18</u>. Každý z kapalinových solárních kolektorů <u>16</u> je kapalinovým potrubím <u>20</u> propojen s prvním blokem <u>20a</u> výměníků i s druhým blokem <u>20b</u> výměníků. Kapalinou použitou v kapalinovém potrubí může být, např. voda, ale i jiná kapalina.  </p>
    <p num="165"> </p>
    <p num="166">V provedení dle obr. 7 je energie pro fungování zařízení dodávána, mj. z fotovoltaických (zkráceně FV) panelů <u>17</u>, které ukládají elektrickou energii do bateriového uložiště <u>18</u>. Pokud je dostatek uložené elektrické energie v bateriovém uložišti <u>18</u>, lze výhodně využít vzduchové solární kolektory <u>15</u> během nočního provozu. Za jasné noční oblohy lze sáláním vůči chladné obloze ochlazovat vzduch na vstupu do zařízení. Tím lze snížit významně energetickou náročnost zařízení. Provoz během noci je výhodný i z hlediska produkce vody, protože měrná vlhkost v pouštních podmínkách dosahuje v nočních hodinách vyšších hodnot než v denních hodinách. Pro denní režim lze využít kapalinové solární kolektory <u>16</u>, které mohou být tepelné nebo fotovoltaicko-tepelné, případně fotovoltaické-tepelné a zasklené. Tyto kapalinové solární kolektory <u>16</u> jsou kapalinovým potrubím <u>20</u> propojeny se sorpčními výměníky <u>2a</u>, <u>2b</u>. </p>
    <p num="167"> </p>
    <p num="168">Takto koncipované zařízení tedy zajistí kontinuální výrobu vody s nízkou energetickou spotřebou i v suchých a ve dne často extrémně horkých pouštních podmínkách, navíc je mobilní a může fungovat zcela autonomně bez připojení k externím zdrojům energie. </p>
    <p num="169"> </p>
    <p num="170"> </p>
    <p num="171">
      <u>Průmyslová využitelnost</u>
    </p>
    <p num="172"> </p>
    <p num="173">Zařízení je výhodné využít zejména v pouštních oblastech, kde je nízká měrná vlhkost vzduchu. Zařízení podle předkládaného vynálezu je malých rozměrů, tedy snadno transportovatelné. I proto se nabízí také jeho využití při humanitárních krizích či ozbrojených konfliktech. Zařízení je možné provozovat autonomně bez využití neobnovitelných zdrojů energie, případně s lokálním zdrojem energie bez napojení na distribuční síť. </p>
  </description>
  <claims id="claim">
    <claim id="c0001" num="0001">
      <claim-text>Zařízení pro získávání vody ze vzduchu s jedním vzduchovodem, obsahující vzduchovod (1), který má první otvor (100) pro vstup a/nebo výstup vzduchu a také druhý otvor (101) pro vstup a/nebo výstup vzduchu, přičemž v tomto vzduchovodu (1) je umístěn hlavní chladič (3) pro chlazení vzduchu ve vzduchovodu (1) a první blok (20a) výměníků s alespoň jedním prvním sorpčním výměníkem (2a), když alespoň jeden z těchto prvních sorpčních výměníků (2a) obsahuje integrovaný ohřev a/nebo je prvním sorpčním výměníkům (2a) předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu, přičemž tento první blok (20a) výměníků je přímo nebo přes další prvky vzduchově propojen s prvním otvorem (100) vzduchovodu (1), přičemž zařízení obsahuje také sací jednotku (9) pro sání vzduchu do vzduchovodu (1) zahrnující alespoň jedno sací zařízení a obsahuje také alespoň jeden prvek (12) pro sběr zkondenzované vody, <b>vyznačující se tím</b>, že sací jednotka (9) je uzpůsobená pro přepínání mezi dvěma různými směry sání vzduchu do vzduchovodu (1), přičemž zařízení dále obsahuje také druhý blok (20b) výměníků s alespoň jedním druhým sorpčním výměníkem (2b) umístěný ve vzduchovodu (1) a vzduchově propojený přímo nebo přes další prvky s druhým otvorem (101) vzduchovodu (1), přičemž hlavní chladič (3) je umístěn na trase proudu vzduchu mezi prvním blokem (20a) výměníků a druhým blokem (20b) výměníků, a to při obou směrech sání vzduchu do vzduchovodu (1), a přičemž alespoň jeden z druhých sorpčních výměníků (2b) obsahuje integrovaný ohřev a/nebo je druhým sorpčním výměníkům (2b) předřazeno alespoň jedno zařízení pro ohřev vstupujícího vzduchu. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0002" num="0002">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 1, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje i chladivový okruh s potrubím (14) chladiva, chladivem, expanzním ventilem (7) a kompresorem (6), k němuž je připojen hlavní chladič (3) zapojený jako výparník chladiva, který je také přes potrubí (14) chladiva a přepínací mechanismus (13) pro přepínání směru proudění chladiva propojen s prvním blokem (20a) výměníků i s druhým blokem (20b) výměníků, když oba bloky (20a, 20b) výměníků jsou potrubím chladiva propojeny také mezi sebou.<br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0003" num="0003">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 2, <b>vyznačující se tím</b>, že první blok (20a) výměníků obsahuje také první ohřívač (4a), přes který je tento první blok (20a) výměníků připojen potrubím (14) chladiva k přepínacímu mechanismu (13), a že druhý blok (20b) výměníků obsahuje také druhý ohřívač (4b), přes který je tento druhý blok (20b) výměníků připojen potrubím (14) chladiva k přepínacímu mechanismu (13), přičemž vzájemné propojení bloků (20a, 20b) výměníků potrubím (14) chladiva je realizováno jako vzájemné propojení ohřívačů (4a, 4b).<br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0004" num="0004">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároků 1 až 3, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje také rekuperační tepelný výměník (8), který je ve vzduchovodu (1) umístěn mezi hlavním chladičem (3) a prvním blokem (20a) výměníků a současně také mezi hlavním chladičem (3) a druhým blokem (20b) výměníků, přičemž tento rekuperační tepelný výměník (8) má alespoň dvě vnitřní potrubí zapojená tak, že první z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje první blok (20a) výměníků a hlavní chladič (3) a že druhé z těchto vnitřních potrubí vzduchově propojuje hlavní chladič (3) s druhým blokem (20b) výměníků, přičemž první a druhé vnitřní potrubí jsou ve vzájemném tepelném kontaktu. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0005" num="0005">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároků 2 až 4, <b>vyznačující se tím</b>, že potrubí (14) chladiva obsahuje větvení do tří směrů, a to k hlavnímu chladiči (3) přes kompresor (6), k prvnímu bloku (20a) výměníků a k druhému bloku (20b) výměníků, přičemž v místě tohoto větvení do tří směrů je osazen přepínací mechanismus (13) provedený jako trojcestný ventil. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0006" num="0006">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 3 nebo 4, <b>vyznačující se tím</b>, že potrubí chladiva obsahuje větvení do čtyř směrů, a to k hlavnímu chladiči (3) přes kompresor (6), k hlavnímu chladiči (3) přes expanzní ventil (7), k prvnímu ohřívači (4a) vzduchu a k druhému ohřívači (4b) vzduchu, přičemž v místě tohoto větvení do čtyř směrů je osazen přepínací mechanismus (13) provedený jako čtyřcestný ventil. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0007" num="0007">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároků 4 až 6, <b>vyznačující se tím</b>, že vzduchovod (1) je opatřen první klapkou (10a) pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna je mezi prvním blokem (20a) výměníků a rekuperačním výměníkem (8), a/nebo že vzduchovod (1) je opatřen druhou klapkou (10b) pro vzduchové propojení s exteriérem, která je umístěna mezi druhým blokem (20b) výměníků a rekuperačním výměníkem (8).<br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0008" num="0008">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 7, <b>vyznačující se tím</b>, že mezi první klapkou (10a) a exteriérem je umístěn první doplňkový chladič (11a) pro předchlazení venkovního vzduchu a/nebo že mezi druhou klapkou (11b) a exteriérem je umístěn druhý doplňkový chladič (11b) pro předchlazení venkovního vzduchu. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0009" num="0009">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 8, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje také vzduchové solární tepelné kolektory (15) a vzduchové potrubí (19), přičemž doplňkové chladiče (11a, 11b) jsou tímto vzduchovým potrubím (19) připojeny ke vzduchovým solárním tepelným kolektorům (15). <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0010" num="0010">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároků 1 až 9, <b>vyznačující se tím</b>, že sací jednotka (9) obsahuje první sací zařízení (9a) a druhé sací zařízení (9b), přičemž první sací zařízení (9a) je zapojeno mezi prvním otvorem (100) vzduchovodu (1) a prvním blokem (20a) výměníků a přičemž druhé sací zařízení (9b) je zapojeno mezi druhým otvorem (101) vzduchovodu (1) a druhým blokem (20b) výměníků. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0011" num="0011">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároku 1 až 10, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje bateriové úložiště (18) a alespoň jeden fotovoltaický panel (17), přičemž bateriové úložiště (18) je elektricky propojeno s alespoň jedním z fotovoltaických panelů (17). <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0012" num="0012">
      <claim-text>Zařízení podle kteréhokoliv z nároku 1 až 11, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje také alespoň jeden kapalinový solární kolektor (16), přičemž kapalinové solární kolektory (16) jsou tepelné a/nebo fotovoltaicko-tepelné, přičemž v případě, že jsou přítomny fotovoltaicko-tepelné kolektory, jsou tyto fotovoltaicko-tepelné kolektory elektricky propojeny s bateriovým úložištěm (18). <br/>
      </claim-text>
    </claim>
    <claim id="c0013" num="0013">
      <claim-text>Zařízení podle nároku 12, <b>vyznačující se tím</b>, že obsahuje kapalinové potrubí (20) a že každý z kapalinových solárních kolektorů (16) je tímto kapalinovým potrubím (20) propojen s prvním blokem (20a) výměníků i s druhým blokem (20b) výměníků. <br/>
      </claim-text>
    </claim>
  </claims>
  <drawings id="draw">
    <figure id="f0001" num="0001" figure-labels="Obr. 1">
      <img id="i0001" file="img0001" he="831" wi="358" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0002" num="0002" figure-labels="Obr. 2">
      <img id="i0002" file="img0002" he="834" wi="385" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0003" num="0003" figure-labels="Obr. 3">
      <img id="i0003" file="img0003" he="839" wi="777" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0004" num="0004" figure-labels="Obr. 4">
      <img id="i0004" file="img0004" he="831" wi="750" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0005" num="0005" figure-labels="Obr. 5">
      <img id="i0005" file="img0005" he="828" wi="847" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0006" num="0006" figure-labels="Obr. 6">
      <img id="i0006" file="img0006" he="834" wi="878" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
    <figure id="f0007" num="0007" figure-labels="Obr. 7">
      <img id="i0007" file="img0007" he="822" wi="652" img-content="drawing" img-format="jpg" orientation="portrait"/>
    </figure>
  </drawings>
</ep-patent-document>
